# data[].attributes.description
Åbeskyttelseslinjen har til formål at sikre åer som værdifulde landskabselementer og som levesteder og spredningskorridorer for plante- og dyreliv. Der er inden for beskyttelseslinien tale om et generelt forbud mod ændringer.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder samtlige arter fra ålegræs, marin undersøgelser i VanDa herunder informationer om sted, tid, transekt, målested, art og dækningsgrad, samt hovedudbredelse og maks dybdegrænse. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
En adgangsadresse betegnes ved navnet på den adgangsgivende vej (vejnavnet) samt et tilhørende husnummer inklusive eventuelt bogstav. Kommunalbestyrelsen bestemmer, hvilket vejnavn der skal indgå i adgangsadressen.

Kilde: Retsinformation, Cirkulære om adresser §2. CIR nr. 137 af 11/12/2002. Hentet d. 26/06/2023.

# data[].attributes.title
 Ændring i terrænnært grundvand i fremtiden, 2041-2070 minimum

# data[].attributes.description
Datasættet viser modelberegnede gennemsnitsændringer i terrænnært grundvand i 100 m grid for klimascenariet RCP 8.5. På kortet ses ændring i minimum grundvandsspejl, der er simuleret i det terrænnære grundvand i perioden 2041-2070.

Datasættet kan anvendes når der skal laves klimarobuste og langtidssikrede løsninger, der skal tage højde for de forventede ændringer i dybden til det terrænnære grundvand i et givent område. Enkelte øer er ikke omfattet af datasættet.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset2

# data[].attributes.title
 Ændring i terrænnært grundvand i fremtiden, 2071-2100 maksimum

# data[].attributes.description
Datasættet viser modelberegnede gennemsnitsændringer i terrænnært grundvand i 100 m grid for klimascenariet RCP 8.5. På kortet ses ændring i maksimum grundvandsspejl, der er simuleret i det terrænnære grundvand i perioden 2071-2100.

Datasættet kan anvendes når der skal laves klimarobuste og langtidssikrede løsninger, der skal tage højde for de forventede ændringer i dybden til det terrænnære grundvand i et givent område. Enkelte øer er ikke omfattet af datasættet.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset2

# data[].attributes.title
 Ændring i terrænnært grundvand i fremtiden, 2071-2100 middel

# data[].attributes.description
Datasættet viser modelberegnede gennemsnitsændringer i terrænnært grundvand i 100 m grid for klimascenariet RCP 8.5. På kortet ses ændring i middel grundvandsspejl, der er simuleret i det terrænnære grundvand i perioden 2071-2100.

Datasættet kan anvendes når der skal laves klimarobuste og langtidssikrede løsninger, der skal tage højde for de forventede ændringer i dybden til det terrænnære grundvand i et givent område. Enkelte øer er ikke omfattet af datasættet.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset2

# data[].attributes.title
 Ændring i terrænnært grundvand i fremtiden, 2071-2100 minimum

# data[].attributes.description
Datasættet viser modelberegnede gennemsnitsændringer i terrænnært grundvand i 100 m grid for klimascenariet RCP 8.5. På kortet ses ændring i minimum grundvandsspejl, der er simuleret i det terrænnære grundvand i perioden 2071-2100.

Datasættet kan anvendes når der skal laves klimarobuste og langtidssikrede løsninger, der skal tage højde for de forventede ændringer i dybden til det terrænnære grundvand i et givent område. Enkelte øer er ikke omfattet af datasættet.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset2

# data[].attributes.title
 Ændring i terrænnært grundvand i fremtiden, 2041-2070 maksimum

# data[].attributes.description
Datasættet viser modelberegnede gennemsnitsændringer i terrænnært grundvand i 100 m grid for klimascenariet RCP 8.5. På kortet ses ændring i maksimum grundvandsspejl, der er simuleret i det terrænnære grundvand i perioden 2041-2070.

Datasættet kan anvendes når der skal laves klimarobuste og langtidssikrede løsninger, der skal tage højde for de forventede ændringer i dybden til det terrænnære grundvand i et givent område. Enkelte øer er ikke omfattet af datasættet.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset2

# data[].attributes.title
 Ændring i terrænnært grundvand i fremtiden, 2041- 2070 middel

# data[].attributes.description
Datasættet viser modelberegnede gennemsnitsændringer i terrænnært grundvand i 100 m grid for klimascenariet RCP 8.5. På kortet ses ændring i middel grundvandsspejl, der er simuleret i det terrænnære grundvand i perioden 2041-2070.

Datasættet kan anvendes når der skal laves klimarobuste og langtidssikrede løsninger, der skal tage højde for de forventede ændringer i dybden til det terrænnære grundvand i et givent område. Enkelte øer er ikke omfattet af datasættet.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset2

# data[].attributes.title
Afgrænsning af CPH Roskilde (Fingerplan)

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.title
VP3 - Afgrænsning. Grundvand, dybe forekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed og afgrænsningen af de dybe grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Afgrænsning. Grundvand, regionale forekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed og afgrænsningen af de regionale grundvandsforekomster. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Afgrænsning. Grundvand, terrænnære forekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed og afgrænsningen af de terrænnære grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser afgrænsningen af de 23 hovedvandoplande i Danmark.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering og afgrænsning af de målsatte kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser afgrænsningen af de 108 kystvandoplande (deloplande) i Danmark.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering og afgrænsning af de målsatte søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering og afgrænsning af alle målsatte vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Afgrænsning af vandområdedistrikter

# data[].attributes.description
Temaet viser afgrænsningen af de 4 vandområdedistrikter i Danmark: Jylland-Fyn, Sjælland, Bornholm og et internationalt vandområdedistrikt.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Arealer med tinglyste aftaler for grundvandsbeskyttelse. Datasættet viser de arealer, hvor kommunerne har tinglyst aftaler med lodsejer for grundvandsbeskyttelse. Af datasættet fremgår hvilke typer af aftaler, der er indgået samt hvilke restriktioner, der ligger i aftalerne.

# data[].attributes.description
Afvandingsgrøfter, som er kunstigt anlagt og som minimum er 50 m lange.
For yderligere, detaljerede informationer om afvandingsgrøfter henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Temaet viser positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber indenfor Natura 2000-områderne. Positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber er opgjort for fartøjer med andre passive redskaber, så som ruser, tejner, liner og bundgarn i perioden 2013-2018. Det potentielle fiskeri er vist på kortet med AIS (Automatic Identification System) data. AIS data er vist med varierende hyppighed helt ned til hvert andet sekund. De viste punkter er for en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber indenfor Natura 2000-områderne. Positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber er opgjort for fartøjer med garn i perioden 2013-2018. Det potentielle fiskeri er vist på kortet med AIS (Automatic Identification System) data. AIS data er vist med varierende hyppighed helt ned til hvert andet sekund. De viste punkter er for en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber indenfor Natura 2000-områderne. Positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber er opgjort for fartøjer med pelagisk trawl inklusiv notfiskeri i perioden 2013-2018. Det potentielle fiskeri er vist på kortet med AIS (Automatic Identification System) data. AIS data er vist med varierende hyppighed helt ned til hvert andet sekund. De viste punkter er for en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Når bølgebevægelser medfører en transport på tværs af kysten, typisk ved brydende stormbølger, føres der sand væk fra kysten. Under mildere vejrforhold er transporten svagere og fører sand ind mod land. Disse to forskellige typer af transport vil opleves som henholdsvis erosion af stranden og kysten (klitfoden eller foden af en eventuel klint) og aflejring på stranden.

Søværts transport og tilhørende erosion i kystprofilet forekommer som nævnt specielt under storm i forbindelse med kombineret højvande og kraftig bølgepåvirkning og kaldes akut erosion.

Beskrivelse hentet d. 10-06-2024 fra 
https://kyst.dk/klimatilpasning/kystdynamik/erosion/akut-erosion

# data[].attributes.description
Når bølgebevægelser medfører en transport på tværs af kysten, typisk ved brydende stormbølger, føres der sand væk fra kysten. Under mildere vejrforhold er transporten svagere og fører sand ind mod land. Disse to forskellige typer af transport vil opleves som henholdsvis erosion af stranden og kysten (klitfoden eller foden af en eventuel klint) og aflejring på stranden.

Søværts transport og tilhørende erosion i kystprofilet forekommer som nævnt specielt under storm i forbindelse med kombineret højvande og kraftig bølgepåvirkning og kaldes akut erosion.

Beskrivelse hentet d. 10-06-2024 fra https://kyst.dk/klimatilpasning/kystdynamik/erosion/akut-erosion

# data[].attributes.description
Indeholder analyse- og måleresultater for akvakulturanlæg fra PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

# data[].attributes.description
Indeholder data om akvakulturanlæg, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Datasættene indeholder oplysninger om andre målesteder der er registreret ifb. anlægget.

# data[].attributes.description
Indeholder data om akvakulturanlæg, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand. Datasættene indeholder oplysninger om målesteder i tilløbet til anlægget og deres placering.

# data[].attributes.description
Indeholder data om akvakulturanlæg, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand. Datasættene indeholder stamdataoplysninger som fx navn på anlæg, lokalitet, ejer, myndighed, udledningspunkt, type og rensetype.

# data[].attributes.description
Indeholder data om akvakulturanlæg, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand. Datasættene indeholder de beregnede årlige udledte mængder for BI5, total kvælstof, total fosfor (kg/år) og vandmængde. Udledningerne er opgjort på anlægsniveau. Årsmængderne offentliggøres i foråret umiddelbart efter indberetningsfristen for det foregående år.

# data[].attributes.description
Indeholder data om akvakulturanlæg, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand. Datasættene indeholder oplysninger om målesteder i afløbet fra anlægget og deres placering.

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller artsfund fra Arter.dk. I Arter.dk udstilles data fra flere forskellige kilder fx Svampeatlas, FloraDanica, Inaturalist samt museums-fund. Slørede fund udstilles med den slørede position.

# data[].attributes.title
VP3 - Aluminium. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for aluminium for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Aluminium. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for aluminium for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Aluminium. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for aluminium for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Analyseret fiskeriintensitet 2013-2018

# data[].attributes.description
Temaet viser analyse af fiskeriintensiteten med bundslæbende redskaber i kvadrater på 100x100m ud fra positionsdata for danske fiskerifartøjer. Intensiteten fortæller hvor mange gange havbunden i de enkelte kvadrater potentielt er blevet påvirket af fiskeredskaber i 2018. Kortet er udarbejdet vha. forskellige typer positionsdata (VMS, AIS, Black Box) med varierende præcision og registreringseffektivitet, hvor
positionsdata er ved en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå. Analysen viser hvor mange gange kvadratet potentielt kan være blevet påvirket af fiskeri i løbet af perioden. Intensiteten er beregnet som "swept area ratio" (SAR) ved at dele
periodens samlede potentielle redskabspåvirkning i hvert kvadrat (fodaftrykket målt i m2) med arealet af kvadratet (10.000 m2). 
Hentet fra MiljøGIS den 21-08-2024.

# data[].attributes.description
Anlæg på søterritoriet er et datasæt, der geografisk viser de anlæg og aktiviteter som Kystdirektoratet har givet tilladelse i forbindelse med administrationen af statens højhedsret over søterritoriet.

Datasættet indeholder følgende:
'Andet', 'Bade- og bådebroer', 'Broer', 'Bådlifte', 'Dykkerstier', 'Flydebroer og platforme', 'Fortøjningsbøjer og -pæle', 'Havne- og fjordbade', 'Husbåde og lignende til helårsbeboelse og erhverv', 'Hytter, saunaer, shelters og lignende', 'Kabelbaner', 'Kabler, rørledninger og klimalanlæg', 'Kunst', 'Langtidsopankring', 'Mindre rekreative anlæg som f.eks. kajakpolobaner, svømmebaner, flydetov, ramper og hoppepuder', 'Nyanlæg eller udvidelse af lystbådehavne', 'Opfyldning og inddæmning', 'Reklameskilte og anden skiltning', 'Rev', 'Slæbesteder', 'Strandparker', 'Søfugleplads', 'Tanganlæg', 'Uddybning', 'Udlægning af vrag til dykning', 'Udplantning af vandplanter'

# data[].attributes.title
Antal dage med højtstående grundvand 2041-2070, 1 m fra terræn

# data[].attributes.description
Datasættet viser ændring i antal dage om året, hvor dybden til det terrænnære grundvand er mindre 1 m under terræn i perioden 2041-2070.

Datasættet kan med fordel ses i sammenhæng med datasættet for ”Antal dage med højtstående grundvand i dag” til screening af fremtidige udfordringer med højtstående grundvand.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand

# data[].attributes.title
Antal dage med højtstående grundvand 2041-2070, 2 m fra terræn

# data[].attributes.description
Datasættet viser ændring i antal dage om året, hvor dybden til det terrænnære grundvand er mindre 2 m under terræn i perioden 2041-2070.

Datasættet kan med fordel ses i sammenhæng med datasættet for ”Antal dage med højtstående grundvand i dag” til screening af fremtidige udfordringer med højtstående grundvand.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand

# data[].attributes.title
Antal dage med højtstående grundvand 2071-2100, 1 m fra terræn

# data[].attributes.description
Datasættet viser ændring i antal dage om året, hvor dybden til det terrænnære grundvand er mindre 1 m under terræn i perioden 2071-2100.

Datasættet kan med fordel ses i sammenhæng med datasættet for ”Antal dage med højtstående grundvand i dag” til screening af fremtidige udfordringer med højtstående grundvand.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand

# data[].attributes.title
Antal dage med højtstående grundvand 2071-2100, 2 m fra terræn

# data[].attributes.description
Datasættet viser ændring i antal dage om året, hvor dybden til det terrænnære grundvand er mindre 2 m under terræn i perioden 2071-2100.

Datasættet kan med fordel ses i sammenhæng med datasættet for ”Antal dage med højtstående grundvand i dag” til screening af fremtidige udfordringer med højtstående grundvand.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand

# data[].attributes.title
Antal dage med højtstående grundvand i dag, 1 m fra terræn

# data[].attributes.description
Datasættet viser antal dage om året hvor dybden til det terrænnære grundvand er mindre end 1m under terræn for referenceperioden 1990-2019.  


Datasættet kan med fordel ses i sammenhæng med datasættet for ”Ændring i antal dage med højtstående grundvand i fremtiden” til screening af fremtidige udfordringer med højtstående grundvand.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset4

# data[].attributes.title
Antal dage med højtstående grundvand i dag, 2 m fra terræn

# data[].attributes.description
Laget viser antal dage hvor grundvand står mindre end 2 m under terræn for referenceperioden (1990-2019). 

Datasættet kan med fordel ses i sammenhæng med datasættet for ”Ændring i antal dage med højtstående grundvand i fremtiden” til screening af fremtidige udfordringer med højtstående grundvand.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset4?value=adless2mut

# data[].attributes.title
Anvendelse af vandløb, søer og kystvande, forslag

# data[].attributes.description
Kommuneplanen skal efter § 11a, 19 indeholde retningslinjer for anvendelse af vandløb, søer og kystvande. Anvendelsen af vandløb, søer og kystvande omfatter eksempelvis rekreativ anvendelse til badning, sejlads og fiskeri.

# data[].attributes.title
Anvendelse af vandløb, søer og kystvande, vedtaget

# data[].attributes.description
Kommuneplanen skal efter § 11a, 19 indeholde retningslinjer for anvendelse af vandløb, søer og kystvande. Anvendelsen af vandløb, søer og kystvande omfatter eksempelvis rekreativ anvendelse til badning, sejlads og fiskeri.

# data[].attributes.description
Temaet viser arealanvendelse. Datagrundlag fra 2018. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Laget viser de samlede arealer, der er folkekirkens ejendom opgjort i årsskiftet 2019-2020. Laget indeholder grundarealer for alle bygninger, f.eks. kirker, sognehuse, kontorer mm. ejet af folkekirken, alle kirkegårde ejet af folkekirken og alle skove, marker og naturområder mm. ejet af folkekirken.  

Data er udarbejdet ved udtræk af registerdata fra Ejerfortegnelsen og gis polygoner fra Matriklen (Geodatastyrelsen) for alle virksomheder, som i det Centrale Virksomhedsregister er registreret som Folkekirkelige institutioner. Der tages forbehold for evt. mangelfulde registreringer af virksomheds- og ejerskabsoplysninger samt manglende synkronicitet mellem de anvendte registre på tidspunktet for opgørelsen.  

Data er udarbejdet af Aarhus Universitet for Folkekirkens Grønne Omstilling. 
Se mere om Folkekirkens Grønne Omstilling på:
- https://folkekirkensgroenneomstilling.dk/viden-og-inspiration/folkekirkens-jorder
- https://folkekirkensgroenneomstilling.dk/_Resources/Persistent/0/c/0/d/0c0d6bfd2b0f274f18bad824e8a807dcab758ac5/040923%20Guide%20-%20beskrivelse%20af%20lag%20p%C3%A5%20WebGIS%20-%20Folkekirkens%20jorder.pdf

# data[].attributes.title
NP3 - Arealer med invasive arter (2016-2019)

# data[].attributes.description
Temaet viser de arealer, der ligger til grund for beregning af indsatsen mod invasive arter i Natura 2000-planerne. Dvs. arealer indenfor habitatområderne med en arealandel med invasive arter over 10% kortlagt i perioden 2016-2019, korrigeret for opdatering af listen over invasive arter. Data fra Naturdatabasen. 
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
VP3 - Arsen. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for arsen for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Arsen. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for arsen for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Arsen. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for arsen for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
 - Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater med artsregistreringer fra VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, undersøgelsestype og art. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder analyse- og måleresultater for badevand fra PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger.

# data[].attributes.description
Indeholder data om badevandsstationer, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Her kontrollerer kommuner løbende badevandskvaliteten fra 1. juni til 1. september. Datasættet indeholder stamdataoplysninger, herunder stationstype, vandtype, vandområde mv.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Bæklampret (Lampetra planeri) for perioden 2004-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Bechsteins flagermus (Myotis bechsteinii) for perioden 2013-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Datasættet omfatter lokaliteter, som er fredet ved bekendtgørelse udstedt af den minister, der på det givne tidspunkt var ansvarlig for naturfrednings-/naturbeskyttelsesområdet. I dag findes bestemmelsen i naturbeskyttelseslovens § 51.

# data[].attributes.description
Registrering af naturtyper, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3.  Disse er:
· søer og vandhuller med et areal på mindst 100 m2,
· moser, enge, strandenge, strandsumpe, heder og overdrev med et areal på mindst 2500 m2,
· "mosaikker" af ovennævnte naturtyper med et areal på mindst 2500 m2,
· visse udpegede vandløb &
· alle moser i f. m. beskyttede vandhuller, søer eller vandløb.

Vandløb, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3, findes i laget "Beskyttede vandløb".

# data[].attributes.title
VP3 - Badevand (2021) brugt i Vandområdeplaner 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser målestationernes beliggenhed og klassificering af badevandsomårdernes tilstand, som det fremgår af EEA Report No 9/2016, European bathing water quality in 2021. De til enhver tid gældende oplysninger samt oplysning om afgrænsningen af områdernes beliggenhed, kan findes på de respektive kommuners hjemmeside.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser de dybe drikkevandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nitratfølsomme indvindingsområder brugt i Vandområdeplaner 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser nitratfølsomme indvindingsområder udpeget i bekendtgørelse om udpegning af drikkevandsressourcer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser de regionale drikkevandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser udpegede skaldyrvandområder i Danmark. Naturstyrelsen er i gang med en revision af udpegede skaldyrvande, der vil blive afsluttet frem mod tredje planperiode 2021-2027. Når forslag til reviderede udpegninger er klarlagt, vil disse blive sendt i høring.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser de terrænnære drikkevandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Datasættet omfatter sten- og jorddiger, som er beskyttet mod tilstandsændringer, jf. museumsloven.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder registreringer af de vandløb, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3. Tilstandsændring af beskyttet natur kræver kommunens dispensation. Modsat de øvrige beskyttede naturtyper, er vandløb udpeget som beskyttede.

# data[].attributes.description
Datasættet viser bevaringsværdige egekrat efter skovlovens § 26. 
Bevaringsværdige egekrat skal bevares som egekrat. Det betyder, at det ikke er tilladt aktivt, at forsøge at ændre et egekrat til en anden slags skov, fx ved hugst, gødning, og/eller ved indplantning af træarter, der ikke hører til i et egekrat. Dette skyldes, at egekrattene indeholder en stor og mangfoldig biodiversitet. Bestemmelsen har derimod ingen betydning for f.eks. jagt eller publikums adgang til arealet. 
Typiske egekrat er som regel ret lave og træerne er ofte krogede eller flerstammede. Dog kan bevaringsværdige egekrat også fremstå som almindelig højstammet skov.  Eg er den dominerende træart, men der er gerne en væsentlig andel af asp, røn, birk samt bl.a. småbladet lind og evt. rødel, ask eller bøg.” 

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 16, "sikring af landskabelige bevaringsværdier og beliggenheden af områder med landskabelig værdi, herunder større, sammenhængende landskaber".

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 16, "sikring af landskabelige bevaringsværdier og beliggenheden af områder med landskabelig værdi, herunder større, sammenhængende landskaber".

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.title
Biodiversitetskortet - Antal truede arter i 10km kvadrat

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortlag, der viser antal truede arter i 10 km kvadratnet med rødlistekategorierne, kritisk truet, moderat truet og sårbar fra 2010-rødlisten

# data[].attributes.description
Artsscoren fra Biodiversitetskortet er en samlet vægtet score for tilstedeværelsen af rødlistede arter.

# data[].attributes.description
Bioscorens fra Biodiversitetskortet har til formål at vise hvilke områder i Danmark, som er kendte eller potentielle levesteder for rødlistede arter – altså arter som er betegnet som rødlistede i Den Danske Rødliste (kategorierne RE, CR, EN, VU, NT og DD, se redlist.au.dk). Bioscoren består dels af en artsscore som er en vægtet sum af kendte forekomster af rødlistede arter og dels en proxyscore som er summen af landskabs- og levestedsindikatorer for forekomst af rødlistede arter.

# data[].attributes.description
Datapakken indeholder shape- og tif-filer over alle kortlag fra Biodiversitetskortet med undtagelse af 10km kvadratnet-data og tre licensbegrænsede lag (observationer, levesteder og leveområder). Dertil indgår HNV-skov.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Faunaklasse giver point til ferske vådområder (vandløb), hvor faunaklassen i Dansk Vandfaunaindeks er beregnet til at være mindst 5.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Habitatnatur giver point til arealer, som er kortlagt som en af habitatdirektivets beskyttede naturtyper efter Bilag I.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Kortlagt natur kombinerer kortlagte beskyttede lysåbne naturtyper (§3) med naturskovsstrategiens kortlagte udlæg af biodiversitetsskov. Vi har undtaget plukhugstkategorien, men til gengæld medtaget statens kortlægning af §25 skov gennemført i 2015-2016. Endvidere indgår arealer kortlagt som egekrat jf. Skovlovens §26. Proxyen er vigtig for alle artsgrupper og arealtyper, men især for planter og for åbent land.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Kvælstofdeposistion bygger på modelberegninger for atmosfærisk deposition af kvælstof, foretaget som en del af det Nationale program for Overvågning af Vandmiljøet og Naturen, NOVANA (Ellermann m.fl. 2019). Depositionen er opgjort i 400 x 400 meter gridceller. Der er beregnet gennemsnitlig deposition for gridcellerne ud fra de vegetationstyper der findes i hver gridcelle, baseret på arealkategorierne fra Basemap03 (Levin 2019), sammenholdt med depositionsmodellens depositionsniveauer for forskellige vegetationstyper. Der gives proxypoint til celler med kvælstopdeposition på <10 kg/ha.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Kystnærhed giver point til arealer som ligger mindre end 1 km fra kysten. Som for de øvrige proxyer gives der ikke point til intensivt dyrkede marker.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Lavbund giver point til arealer som ligger på lavbundsjord, dog ikke intensivt dyrkede marker.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Linjetæthed bygger på en beregning af tætheden af menneskeskabte linjer i landskabet såsom veje, grøfter og markgrænser. Proxyen giver point for arealer med mindre end 8 km linjer per 500 x 500 m.

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets nationale prioritering viser hvilke 10 km kvadrater, der giver den bedste dækning af truede arter indenfor et samlet areal svarende til halvdelen af Danmarks eksisterende naturareal (2010-rødlisten)

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets Naturtæthed 40 % er beregnet ved interpolering af landskabets naturtæthed opgjort som andelen af skove og beskyttede lysåbne naturtyper i et landsdækkende net af celler på 1 x 1 km. Denne proxy giver point til arealer som har > 40% natur i landskabet

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets Naturtæthed 80 % er beregnet ved interpolering af landskabets naturtæthed opgjort som andelen af skove og beskyttede lysåbne naturtyper i et landsdækkende net af celler på 1 x 1 km. Denne proxy giver point til arealer som har > 80% natur i landskabet

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Plantetal bygger på middelværdien af artsscorer (Fredshavn & Ejrnæs 2009) fra en planteliste indsamlet i området – enten via en 5m-cirkel i overvågning, kortlægning eller besigtigelse eller via en liste af planter fra hele lokaliteten. Plantetal 1 svarer til en middelværdi for tilstandsvurderingssystemets artsscorer (Fredshavn & Ejrnæs 2009) > 2,5.

# data[].attributes.description
Proxyscoren fra Biodiversitetskortet en en summeret score af de 11 typer af arealer der understøtter biodiversitet

# data[].attributes.description
Biodiversitetskortets indikator Strukturskov er udviklet på baggrund af landsdækkende LiDAR-data for højden af kronetaget. Proxyen er udviklet til at afspejle variationen i kronehøjden inden for en 50 m radius (Groom m.fl. 2018).

# data[].attributes.description
Temaet viser prioritering af biodiversitet ved udtagning af og genopretning af kulstofrige lavbundsjorde. Der vises 12 klasser, hvor 1 repræsenterer den højeste forventede biodiversitetseffekt og 12 repræsenterer den laveste forventede biodiversitetseffekt.
Kortet er udarbejdet af Aarhus Universitet, DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi.

Brunbjerg, A.K., Bladt, J., Fløjgaard, C. & Ejrnæs, R. 2023. Prioritering af biodiversitet ved udtagning og genopretning af kulstofrige lavbundsjorder. Aarhus Universitet, DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi,44 s. - Videnskabelig rapport nr. 544 http://dce2.au.dk/pub/SR544.pdf

# data[].attributes.description
Kortet viser, hvilke lokale områder som er særligt værdifulde, fordi de er levesteder eller potentielle levesteder for rødlistede arter. Beskrivelse er formuleret af Danmarks Miljøportal. 19-12-2022.

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af blandingszoner hvor nærmere fastsatte miljøkvalitetskrav må overskrides.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Blank seglmos (Hamatocaulis vernicosus) for perioden 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen. 
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.description
Bluespotkortet viser lavninger i terrænet, der vil fyldes med vand hvis ikke der er kloakering eller nedsivning. Modellen tager således ikke højde for kloakering eller nedsivning. Enheden er i millimeter regn, der skal falde for, at en lavning uden afløb vil blive oversvømmet.  Beskrivelse hentet fra KAMP 16-01-2024. https://kamp.miljoeportal.dk/nedboer/

# data[].attributes.title
VP3 - Bly. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for bly for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Bly. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for bly for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Bly. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for bly for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Jupiter er GEUS' landsdækkende database for grundvands-, drikkevands-, råstof-, miljø- og geotekniske data. Databasen er den fællesoffentlige database på området og indgår i Danmarks Miljøportal. Databasen er offentligt tilgængelig og opdateres løbende.

# data[].attributes.description
Et boringsnært beskyttelsesområde (BNBO) er en administrativ beskyttelseszone, der udlægges boringsnært omkring alle aktive indvindingsboringer til almene vandforsyninger. Boringsnære beskyttelsesområder har lovgivningsmæssigt ophæng i Vandforsyningslovens § 11 a, stk. 1 nr. 6.  

BNBO afgrænses som arealet på jordoverfladen, hvorunder vandet, der strømmer til boringen, har en given transporttid. Miljøstyrelsen afgrænser i dag BNBO på baggrund af en transporttid på ét år. Konceptuelt kan disse BNBO således forstås som étårs indvindingsoplande. 

Datasættet indeholder kommunale og statslige fastlagte BNBO. Historiske data kan rekvireres hos Grundvandskortlægningen, Miljøstyrelsen.

For yderligere information om afgrænsning af BNBO, henvises til Miljøstyrelsens faglige og administrative retningslinjer: ”BNBO Beregningsprocedure”.
https://mst.dk/natur-vand/vand-i-hverdagen/grundvand/grundvandskortlaegning/saadan-kortlaegger-vi-grundvandet/ 

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Boringsnære beskyttelsesområder (MST)", dvs. områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

For metadata se datasættet "Boringsnære beskyttelsesområder (MST)".

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Bredøret flagermus (Barbastella barbastellus) for perioden 2013-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Bred Vandkalv (Dytiscus latissimus) for perioden 2015-2017. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Kom til brugerseminar med Danmarks Miljøportal
Miljøportalens brugerseminar giver dig mulighed for at dele viden og erfaringer samt få svar på dine spørgsmål.

Så kom med, når Miljøportalen igen i år inviterer til brugerseminar: Seminar på Fagområdet datadeling: let adgang til data i Miljøportalens systemer og Seminar på Fagområdet natur: Den nye Naturdatabase.

Læs mere og tilmeld dig her: https://miljoeportal.dk/om-danmarks-miljoeportal/miljoeportalens-brugerseminar-2024/

# data[].attributes.title
VP3 - BTEXN. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for BTEXN for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - BTEXN. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for BTEXN for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - BTEXN. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for BTEXN for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra faunaindeks undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, arter og indeks. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Fauna blødbund, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art, antal, vådvægt og tørvægt. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Bredzonefauna, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art og antal. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Bundfauna - artsregistrering og DVFI ('dansk vanløbs fauna indeks'), Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art og antal. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Byggefelter indberettes af kommunen, og ligger inden for en lokalplans afgrænsning.

”§ 15. Stk. 2. I en lokalplan kan der optages bestemmelser om: […] 3) ejendommenes størrelse og afgrænsning.”

(Læs mere i Planlovens kapitel 5, §§ 13-21): https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=196967

# data[].attributes.description
Byggefelter indberettes af kommunen, og ligger inden for en lokalplans afgrænsning.

”§ 15. Stk. 2. I en lokalplan kan der optages bestemmelser om: […] 3) ejendommenes størrelse og afgrænsning.”

(Læs mere i Planlovens kapitel 5, §§ 13-21): https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=196967

# data[].attributes.title
Bygning på fremmed grund, flade, gældende

# data[].attributes.description
Bygning på fremmed grund er defineret som en bygning, der tilhører en anden end ejeren af den grund, som bygningen er beliggende på. En bygning på fremmed grund kan i matriklen registreres som en selvstændig fast ejendom.
Beskrivelse hentet d. 14/3-24 fra https://gst.dk/matriklen/bygning-paa-fremmed-grund 

# data[].attributes.title
Bygning på fremmed grund, punkter, gældende

# data[].attributes.description
Bygning på fremmed grund er defineret som en bygning, der tilhører en anden end ejeren af den grund, som bygningen er beliggende på. En bygning på fremmed grund kan i matriklen registreres som en selvstændig fast ejendom.
Beskrivelse hentet d. 14/3-24 fra https://gst.dk/matriklen/bygning-paa-fremmed-grund 

# data[].attributes.title
VP3 - Cadmium. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for cadmium for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Cadmium. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for cadmium for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Cadmium. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for cadmium for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chlorerede opløsningsmidler. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chlorerede opløsningsmidler for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chlorerede opløsningsmidler. Kemisk tilastand og trends. Regionale grundvandsforekomster.

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chlorerede opløsningsmidler for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chlorerede opløsningsmidler. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chlorerede opløsningsmidler for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chlorid. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chlorid for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chlorid. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chlorid for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chlorid. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chlorid for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chrom. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chrom for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chrom. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chrom for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Chrom. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for chrom for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Udviklingszone til CO2-lagring (Ec)

Ec.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til CO2- lagring. Zonen er markeret med Ec. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ec.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til CO2-lagring er at sikre, at der inden for området kan etableres anlæg og tilhørende installationer, herunder rørledninger og kabler, til CO2-lagring. 

Ec.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om CO2-lagring inden for udviklingszoner markeret med Ec. Der kan endvidere meddeles tilladelse m.v. til rørledninger og kabler uden for udviklingszoner markeret med Ec. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, kan der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for CO2-lagring, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ec.4. Inden for udviklingszonen til CO2-lagring kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

Ec.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til CO2 lagring.

Ec.6. Inden for udviklingszonen til CO2-lagring kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen.

Ec.7. Efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til CO2-lagring. 

Ec.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål eller projekter kan kun meddeles eller vedtages, efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/271199.09/6208191.21/ec/Ec1?timeLineIdx=5

# data[].attributes.title
VP3 - Cyanider. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for cyanider for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Cyanider. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for cyanider for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Cyanider. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for cyanider for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Damflagermus (Myotis dasycneme) for perioden 2013-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Dybdemodellen har en opløsning på 50 meter, og er baseret på en samling af hydrografiske opmålinger og historiske kilder.

Servicen indeholder også et skyggekort, hvor dybderne er overdrevet for at tydeliggøre terrænets former samt laget dybde relief, der kombinerer dybde og skyggekort.

Bemærk - Dybdemodellen må ikke bruges til navigation.

# data[].attributes.description
Zone til sejladskorridorer (S)

S.1. Området udlægges i havplanen til sejladskorridorer. Zonen er markeret med S. Udlægning af området i havplanen til zone til sejladskorridorer medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

S.2. Formålet med udlægning af zonen til sejladskorridorer er at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for den frie sejlads eller at denne væsentligt vanskeliggøres.

S.3. Inden for zonen til sejladskorridorer må der kun vedtages planer eller meddeles tilladelse m.v. til arealanvendelser og anlæg, såfremt det ikke umulig- eller væsentligt vanskeliggør sejladsen. 

S.4. Inden for området kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der planlægges for med havplanen, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

S.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med erhvervsministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til sejlads.

S.6. Efter samråd med erhvervsministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til sejlads.

S.7. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med erhvervsministeren.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/636366.72/6254671.9/s/S23?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Zone til indflyvningsplaner for luftfart - Ii

Ii.1. Området udlægges i havplanen til indflyvningsplaner for luftfart. Zonen er markeret med Ii. Zonerne omfatter områder omfattet af indflyvningsplaner til offentlige flyvepladser. Udlægning i havplanen af området til zoner for indflyvningsplaner for luftfart medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ii.2. Formålet med udlægning af området til indflyvningsplaner for luftfart er at sikre, at der ikke lægges luftfartshindringer i vejen for ud- og indflyvningen til offentlige flyvepladser.

Ii.3. Inden for zoner til indflyvningsplaner for luftfart må der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer til arealanvendelser og anlæg, såfremt disse ikke indebærer risici for luftfartens sikkerhed.

Ii.4. Inden for området kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt.

Ii.5. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med transportministeren.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/454510.82/6203807.56/ii/Ii3?timeLineIdx=5

# data[].attributes.title
Kabelkorridorer for vedvarende energi, Danmarks Havplan

# data[].attributes.description
Zone til kabelkorridorer for vedvarende energi (Ek) 

Ek.1. Zonen udlægges i havplanen til kabelkorridorer for vedvarende energi. Zonen er markeret med Ek. Udlægning af området i havplanen til zone til kabelkorridorer for vedvarende energi medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ek.2. Formålet med udlægningen af zonen er at sikre landføring af kabler fra fremtidige anlæg til vedvarende energi

Ek.3. Offentlige myndigheder må meddele tilladelser m.v. til eller vedtage planer om kabler fra anlæg til vedvarende energi inden for udviklingszoner markeret med Ek. Der kan meddeles tilladelse til sådanne kabler uden for zoner markeret med Ek. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, kan der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for kabler til vedvarende energi, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ek.4. Inden for zonen til kabelkorridorer for vedvarende energi kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til udviklingszone for det pågældende formål eller projekt. 

Ek.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til kabelkorridorer for vedvarende energi.

Ek.6. Inden for zonen kan der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Ek.7. Efter samråd med fra klima-, energi- og forsyningsministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til kabelkorridorer for vedvarende energi. 

Ek.8. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren.

Ek.9 Når kablet er færdigetableret ophører udlægningen af området til zone til kabelkorridorer for vedvarende energi. Området bliver herefter generel anvendelseszone, med mindre det er udlagt til zone til andre formål.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/441731.31/6186808.86/ek/Ek16?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Zone til kompensationsafgravninger (Ik)

Ik.1. Zonen udlægges i havplanen til kompensationsafgravninger. Zonen er markeret med Ik. Udlægning af området i havplanen til zone til kompensationsafgravninger medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ik.2. Formålet med udlægningen af zonen er at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for kompensationsafgravninger. 

Ik.3. Inden for zonen til kompensationsafgravninger kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til udviklingszone for det pågældende formål eller projekt. 

Ik.4. Inden for zonen kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, såfremt det ikke vil umulig- eller vanskeliggøre kompensationsafgravninger. 

Ik.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med transportministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til kompensationsafgravninger.

Ik.6. Efter samråd med transportministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til kompensationsafgravninger. 

Ik.7. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med transportministeren.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/626388.55/6134566.59/ik/Ik2?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Zone til konkrete landindvindingsprojekter (L)

L.1.1. Området udlægges i havplanen til konkrete landindvindingsprojekter. Zonen er markeret med L. Udlægning af området i havplanen til zone til konkrete landindvindingsprojekter medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området indtil etableringen af de konkrete landindvindingsprojekter, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

L.1.2. Formålet med udlægningen af zonen er at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for etablering af konkrete landindvindingsprojekter.

L.1.3. Inden for zonen må der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, såfremt det ikke vil umulig- eller vanskeliggøre anlægsprojektet. Det skal således sikres, at tilladelser tidsbegrænses eller at det på anden måde sikres, at den pågældende aktivitet eller anvendelse kan bringes til ophør uden udgifter for staten eller kommunen, når etableringen af de konkrete landindvindingsprojekter bliver aktuel. 

L.1.4. Inden for zonen til de konkrete landindvindingsprojekter kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til udviklingszone for det pågældende formål eller projekt. 

L.1.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller projekt, kan der efter samråd med erhvervsministeren, miljøministeren og transportministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til de konkrete landindvindingsprojekter.

L.1.6. Efter samråd med erhvervsministeren, miljøministeren og transportministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til de konkrete landindvindingsprojekter. 

L.1.7. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med erhvervsministeren, miljøministeren og transportministeren. 

L.1.8. Når det konkrete landindvindingsprojekt er færdigetableret ophører udlægningen af området til zone til det konkrete landindvindingsprojekt. Den del af området, der ikke er ændret til land bliver herefter generel anvendelseszone, med mindre det er udlagt til andre formål.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/718604.83/6166066.29/l/L1?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Konkrete transitrørledninger - Er

Er.1.1. Zonen udlægges i havplanen til transitrørledningerne. Zonen er markeret med Er. Udlægning af området i havplanen til zone til konkrete transitrørledninger medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Er.1.2. Formålet med udlægning af zonen er at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for etablering af konkrete transitrørledninger. 

Er.1.3. Inden for zonen til konkrete transitrørledninger kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til udviklingszone for det pågældende formål eller projekt. 

Er.1.4. Inden for zonen kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, såfremt det ikke vil umulig- eller vanskeliggøre etableringen af de konkrete transitrørledninger eller kompromittere den kommende sikkerhedszone. 

Er.1.5. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren. 

Er.1.6. Når de konkrete transitrørledninger er færdigetableret, ophører udlægningen af området til zone til Nord Stream 2. Området bliver herefter generel anvendelseszone, med mindre det er udlagt til andre formål.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/m/926175.64/6159910.68?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Zone til marinarkæologisk kulturarvsdeponering (Mk)

Mk.1. Zonen udlægges i havplanen til etablering af marinarkæologisk kulturarvsdeponering, hvor kulturarv løbende kan deponeres både nedgravet og på havbunden. Zonen er markeret med Mk. Udlægning af området i havplanen til zone til marinarkæologisk kulturarvsdeponering medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Mk.2. Formålet med udlægningen af zonen er at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for marinarkæologisk kulturarvsdeponering. 

Mk.3. Inden for zonen til marinarkæologisk kulturarvsdeponering kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til udviklingszone for det pågældende formål eller projekt. 

Mk.4. Inden for zonen kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Mk.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med kulturministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til marinarkæologisk kulturarvsdeponering.

Mk.6. Efter samråd med kulturministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til marinarkæologisk kulturarvsdeponering. 

Mk.7. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med kulturministeren.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/716498.42/6155746.68/mk/Mk8?timeLineIdx=5

# data[].attributes.title
Respektafstande for luftfart, Danmarks Havplan

# data[].attributes.description
Zone til respektafstande for luftfart - Ir1

Ir.1. Området udlægges i havplanen til respektafstande for luftfart. Zonen er markeret med Ir. Zonerne omfatter områder omfattet af respektafstande til offentlige flyvepladser. Udlægning i havplanen af området til zoner for respektafstande for luftfart medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ir.2. Formålet med udlægning af området til respektafstande for luftfart er at sikre, at offentlige flyvepladsers radarsystemer virker efter hensigten, og at eventuelle luftfartshindringer ikke forstyrrer radarsignaler.

Ir.3. Inden for zoner til respektafstande for luftfart må der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer til arealanvendelser og anlæg, såfremt disse ikke indebærer risici for luftfartens sikkerhed.

Ir.4. Inden for området kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt.

Ir.5. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål til anlæg og aktiviteter på 45 meter over havets overflade eller derover kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med transportministeren.

Hentet 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/609665.73/6161891.99/ir/Ir1?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Danmarks Højdemodel (DHM) indeholder detaljeret information om højdeforholdene i Danmark og giver mulighed for at producere detaljerede og præcise kort. Terrændata er en del af Danmarks Højdemodel, og stilles til rådighed som webservices og download.
Danmarks Højdemodel anvendes blandt andet på forsvars-, beredskabs- og miljøområdet, i forbindelse med større byggeri- og anlægsprojekter, kortlægning og arkæologisk arbejde.
Terræn skyggekort er en digital højdemodel af terrænets højde i forhold til det gennemsnitlige havniveau. I dette produkt er objekter såsom træer, huse, biler, med mere fjernet. Terræn skyggekort (dhm_terraen_skyggekort) er en visualisering af terrænmodellen, der anskueliggør variationer i terrænets hældning, og opfattes som et kort med 3-dimensionel virkning. Terræn skyggekort kan bruges som baggrund i forskellige kort.

# data[].attributes.description
Geologisk kort over den Danske undergrund. Kortet viser stratigrafi og forkastninger. Kortet er udgivet af Varv i 1992 og beskrevet i VARV nr. 2, 1992. Kortet er udgivet af Varv i 1992. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.title
Den 4. grønne ring, principiel linje-føring (Fingerplan)

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.title
Samlet deposition af kvælstof til brug i miljøgodkendelser, 2018-2020	

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af kvælstof (gennemsnit over 3 år), som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Samlet deposition af kvælstof til brug i miljøgodkendelser, 2019-2021	

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af kvælstof (gennemsnit over 3 år), som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Samlet deposition af kvælstof til naturovervågning (naturtilstand), 2020		

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af kvælstof, som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med OML-Dep modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Deposition af NHx (den del af kvælstofafsætningen som stammer fra udledning af ammoniak), 2022

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af NHx (den del af kvælstofafsætningen som stammer fra udledning af ammoniak), som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Deposition af NOy (den del af kvælstofafsætningen der stammer fra udledning af NOx), 2022	

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af NOy (den del af kvælstofafsætningen som stammer fra udledning af NOx), som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af kvælstof, som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af svovl, som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra DFI ('dansk fysiske indeks'), Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, delregistreringer samt DFI. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
En jordvold eller en stensætning der kan opmåles i terrænet, hvilket betyder, at diget er mellem 0,75 og 1,5 m højt.
For digerne skelnes mellem om det er fredet (Naturbeskyttelsesloven.), beskyttet (Museumsloven, Kirkelovgivningen eller en Lokalplan) eller uden restriktioner.
For yderligere og detaljere information om diger henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Diger på 4 cm er et topografisk kort i målforhold 1:25.000, der dækker over diger i Danmark. Kortet indeholder de senest reviderede og trykte kort forud for 1. juli 1992.

Kortet anvendes af Slots- og Kulturstyrelsen til at registrere sten- og jorddiger der er anlagt før 1. juli 1992.

Diger er markeret på kortet med signaturen for jordvold og stengærde, som vises som en fed, sort linje. 
Hentet d. 1/3-24 fra https://dataforsyningen.dk/data/4779

# data[].attributes.description
Kortet viser drikkevandets hårdhed i 2010 som et gennemsnit af hårdheden i kommunerne målt på de enkelte vandværker. Hårdhed er et udtryk for indholdet af calcium og magnesium. Hårdheden har betydning for sæbeforbruget ved vask, således at hårdt vand kræver mere sæbe end blødt vand. Der kan være store forskelle på hårdheden fra vandværk til vandværk indenfor den enkelte kommune. I beregningen af gennemsnittet er der i det omfang data er indberettet fra kommunen, taget højde for hvor meget de enkelte vandværker producerer.

Kortet viser drikkevandets hårdhed som den var indberettet i Jupiter databasen i 2010. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
Områder med drikkevandsinteresser (OD) 
OD er oprindeligt udpeget som områder, der har eller kan have betydning for vandindvinding til mindre vandværker og erhverv. I OD beskyttes grundvandet gennem den generelle miljøbeskyttelse, bl.a. gennem gødningsnormer, pesticidgodkendelsesordningen og miljøgodkendelser af virksomheder. 

Områder med særlige drikkevandsinteresser (OSD) 
OSD er områder udpeget med et ønske om at reservere en grundvandsressource af god kvalitet og i tilstrækkelig mængde til at sikre den fremtidige drikkevandsforsyning i forhold til befolkningens og erhvervenes forventede udvikling. OSD er første gang udpeget i regionplanerne fra 1997 på baggrund af Miljøstyrelsens vejledning fra 1995 om udpegning af områder med særlige drikkevandsinteresser. Beliggenheden og størrelse af OSD afspejler både en faglig og politisk vurdering.

OSD fungerer sammen med indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for OSD som den geografiske ramme for den statslige grundvandskortlægning. I OSD beskyttes grundvandet også gennem den generelle miljøbeskyttelse, men derudover er de også omfattet af mange af de tiltag, som udgør den målrettede grundvandsbeskyttelse. Inden for OSD stilles særlige krav til kommunernes planlægning.

Der har tidligere været en afgrænsning af Områder med Begrænsede Drikkevandsinteresser (OBD), men disse udpeges ikke længere. 

# data[].attributes.description
Datasættet om dumpet ammunition i europæiske farvande blev oprettet i 2018 af CETMAR for EMODnet. Det er resultatet af en samling og harmonisering af datasæt fra flere kilder. Det opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Datasættet indeholder polygoner (flader) med følgende attributter (hvor tilgængelig): Ammunitionstype (konventionel, kemisk og/eller ukendt), ammunitionbeskrivelse, informationskilde, opdateringsdato og afstand til kysten (meter).

(Oversat fra https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/661aa259-8ea9-49ae-a39d-49685057b013, d. 11/10-24)

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Datasættet om dumpet ammunition i europæiske farvande blev oprettet i 2018 af CETMAR for EMODnet. Det er resultatet af en samling og harmonisering af datasæt fra flere kilder. Det opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Datasættet indeholder punkter med følgende attributter (hvor tilgængelig): Ammunitionstype (konventionel, kemisk og/eller ukendt), ammunitionbeskrivelse, informationskilde, opdateringsdato og afstand til kysten (meter).

(Oversat fra https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/661aa259-8ea9-49ae-a39d-49685057b013, d. 11/10-24)

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Temaet viser, i hvilke kystvandoplande i vandområdeplanerne 2015-2021 , der i planperioden 2018/19 er krav om udlæg af husdyrefterafgrøder. Der stilles kun krav om husdyrefterafgrøder i kystvandoplande, hvor der er et indsatsbehov. Husdyrefterafgrødekravene beregnes bl.a. ud fra kystvandoplandets indsatsbehov, størrelsen af harmoniarealet og mængden af udbragt organisk gødning. Husdyrefterafgrødekravene opgøres i procent af den enkelte jordbrugers efterafgrødegrundareal og er fastsat på oplandsniveau i bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. (husdyrgødningsbekendtgørelsen). Temaet viser kun det husdyrefterafgrødekrav, der er målrettet vandområdeplanernes kystvandoplande. Afgrænsningen stammer fra temaet: ” kystvandoplande i vandområdeplanerne”, som er digitaliseret i 1:25.000 og 1:100.000.

# data[].attributes.description
Temaet viser, i hvilke oplande til nitratfølsomme habitatnaturtyper i Natura 2000-områder, der er krav om udlæg af husdyrefterafgrøder. Kravet er for planperioden 2018/19 . Der stilles kun husdyrefterafgrødekrav i oplande til nitratfølsomme habitatnaturtyper i Natura 2000-områder, hvor der er sket en stigning i anvendelsen af organisk gødning. Husdyrefterafgrødekravene opgøres i procent af den enkelte jordbrugers efterafgrødegrundareal og er fastsat på oplandsniveau i bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. (husdyrgødningsbekendtgørelsen). Temaet viser kun det husdyrefterafgrødekrav, der er målrettet oplande til nitratfølsomme habitatnaturtyper i Natura 2000-områder. Afgrænsningen stammer fra temaet: ” Oplande til N-følsom habitatnatur”, som er digitaliseret i 1:25.000 og 1:100.000.

# data[].attributes.title
Efterforskning og indvinding af olie og gas, Danmarks Havplan

# data[].attributes.description
Udviklingszone til efterforskning og indvinding af olie og gas (Eo)

Eo.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til efterforskning og indvinding af olie og gas. Zonen er markeret med Eo. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Eo.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til efterforskning og indvinding af olie og gas er at sikre, at der inden for området kan etableres anlæg og tilhørende installationer herunder rørledninger og kabler, til efterforskning og indvinding af olie og gas. Formålet med udlægning af udviklingszonen er derudover at sikre, at der kan etableres anlæg og installationer, herunder rørledninger, til injektion af CO2 i området med henblik på at øge indvindingen af olie.

Eo.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til efterforskning og indvinding af olie og gas samt meddele tilladelse til injektion af CO2 inden for udviklingszoner markeret med Eo. Der kan endvidere meddeles tilladelse m.v. til rørledninger og kabler uden for udviklingszoner markeret med Eo. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, kan der kun meddeles tilladelse m.v.  til efterforskning og indvinding af olie og gas, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Eo.4. Inden for udviklingszonen til efterforskning og indvinding af olie og gas kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

Eo.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til efterforskning og indvinding af olie og gas.

Eo.6. Inden for udviklingszonen til efterforskning og indvinding af olie og gas kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen.

Eo.7. Efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til efterforskning og indvinding af olie og gas.

Eo.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål eller projekter kan kun meddeles eller vedtages, efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/241193.08/6214960.04/eo/Eo1?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Matriklen er grundlaget for ejendomsregistreringen i Danmark og udgør en vigtig del af administrationsgrundlaget i den offentlige forvaltning. Matriklen består konceptuelt af matrikelregistret, matrikelkortet og matrikelarkivet. Registret indeholder oplysninger om arealer, herunder evt. vej- eller vandløbsarealer noteringsforhold (f.eks om landbrugsejendomme, samlede faste ejendomme eller fredskov). Matrikelkortet er et digitalt, juridisk kortværk, som viser de registrerede ejendomsgrænser og vejrettigheder. I matrikelkortet vises også de fredskovsbelagte arealer, zoner for strandbeskyttelse og klitfredning. Matrikelarkivet indeholder bl.a. tidligere gældende matrikelkort, matrikelprotokoller og registrerede matrikulære sager, herunder måloplysninger. Matrikelregistret og matrikelkortet er integreret i én samlet datamodel, hvor ”Matrikulære data” er det bærende dataelement.

Matrikulære data kan deles op i tre grupper: Elementer i basismatriklen, øvrige elementer og temaer. Basismatriklen indeholder de elementer, der indgår i den matrikulære proces, og de er vigtige elementer i bestemmelsen af den grundlæggende matrikulære situation. Elementer i basismatriklen: Matrikelskel, optaget vej, jordstykke, centroidepunkt, skelpunkt, fikspunkt, grænsesten. Øvrige elementer indeholder administrative og matrikulære områder, der automatisk kan afledes ud fra elementer i basismatriklen. De indgår således ikke direkte i den matrikulære proces, men kan bruges som støttemateriale i processen. Temaer: Region, kommune, sogn, ejerlav, herred, opmålingsdistrikt. Endelig er temaer elementer, der bygger på den
grundlæggende matrikulære situation, og som indgår i den matrikulære proces (jordrente, majoratskov, stormfald, fredskov, strandbeskyttelse, klitfredning, notering om jordforurening).

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige længdeintervaller for fiskearter registreringer fra Fisk, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid samt art, antal individer pr længdeinterval. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Fiskeundersøgelse i vandløb, udtynding undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, art samt bestandsinformationer. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Kortet indeholder information om menneskeskabte emissioner af luftforurening, der udledes fra danske kilder. Datasættet er i overensstemmelse med de nationale emissionsopgørelser, som årligt rapporteres til internationale konventioner og EU-direktiver. Datasættet inkluderer emissioner fra punktkilder (fx kraftvarmeværker, store industrianlæg og store huddyrshold) samt emissioner fra diffuse kilder (fx transport, husholdninger og dyrkede arealer). Data er opgjort på et grid med en geografisk opløsning på 1 km x 1 km og indeholder information om den samlede årlige emission for hver kvadrat i griddet. Datasættet er resultat af modelberegninger baseret på en kombination af forskellige typer data, der er relateret til kilderne til luftforurening, herunder aktivitetsdata, emissionsfaktorer og geografiske data.

# data[].attributes.title
Årlig emissions af fine partikler (PM2.5), 2021

# data[].attributes.description
Kortet indeholder information om menneskeskabte emissioner af luftforurening, der udledes fra danske kilder. Datasættet er i overensstemmelse med de nationale emissionsopgørelser, som årligt rapporteres til internationale konventioner og EU-direktiver. Datasættet inkluderer emissioner fra punktkilder (fx kraftvarmeværker, store industrianlæg og store huddyrshold) samt emissioner fra diffuse kilder (fx transport, husholdninger og dyrkede arealer). Data er opgjort på et grid med en geografisk opløsning på 1 km x 1 km og indeholder information om den samlede årlige emission for hver kvadrat i griddet. Datasættet er resultat af modelberegninger baseret på en kombination af forskellige typer data, der er relateret til kilderne til luftforurening, herunder aktivitetsdata, emissionsfaktorer og geografiske data.

# data[].attributes.title
Årlig emissions af kvælstofoxider (NOx), 2021

# data[].attributes.description
Kortet indeholder information om menneskeskabte emissioner af luftforurening, der udledes fra danske kilder. Datasættet er i overensstemmelse med de nationale emissionsopgørelser, som årligt rapporteres til internationale konventioner og EU-direktiver. Datasættet inkluderer emissioner fra punktkilder (fx kraftvarmeværker, store industrianlæg og store huddyrshold) samt emissioner fra diffuse kilder (fx transport, husholdninger og dyrkede arealer). Data er opgjort på et grid med en geografisk opløsning på 1 km x 1 km og indeholder information om den samlede årlige emission for hver kvadrat i griddet. Datasættet er resultat af modelberegninger baseret på en kombination af forskellige typer data, der er relateret til kilderne til luftforurening, herunder aktivitetsdata, emissionsfaktorer og geografiske data.

# data[].attributes.title
Årlig emissions af partikler (PM10), 2021

# data[].attributes.description
Kortet indeholder information om menneskeskabte emissioner af luftforurening, der udledes fra danske kilder. Datasættet er i overensstemmelse med de nationale emissionsopgørelser, som årligt rapporteres til internationale konventioner og EU-direktiver. Datasættet inkluderer emissioner fra punktkilder (fx kraftvarmeværker, store industrianlæg og store huddyrshold) samt emissioner fra diffuse kilder (fx transport, husholdninger og dyrkede arealer). Data er opgjort på et grid med en geografisk opløsning på 1 km x 1 km og indeholder information om den samlede årlige emission for hver kvadrat i griddet. Datasættet er resultat af modelberegninger baseret på en kombination af forskellige typer data, der er relateret til kilderne til luftforurening, herunder aktivitetsdata, emissionsfaktorer og geografiske data.

# data[].attributes.title
Årlig emission af svovldioxid (SO2), 2021

# data[].attributes.description
Kortet indeholder information om menneskeskabte emissioner af luftforurening, der udledes fra danske kilder. Datasættet er i overensstemmelse med de nationale emissionsopgørelser, som årligt rapporteres til internationale konventioner og EU-direktiver. Datasættet inkluderer emissioner fra punktkilder (fx kraftvarmeværker, store industrianlæg og store huddyrshold) samt emissioner fra diffuse kilder (fx transport, husholdninger og dyrkede arealer). Data er opgjort på et grid med en geografisk opløsning på 1 km x 1 km og indeholder information om den samlede årlige emission for hver kvadrat i griddet. Datasættet er resultat af modelberegninger baseret på en kombination af forskellige typer data, der er relateret til kilderne til luftforurening, herunder aktivitetsdata, emissionsfaktorer og geografiske data.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Enkelt månerude (Botrychium simplex) for perioden 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Eremit (Osmoderma eremita) for perioden 2015-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
EU Sea Map 2023 er produceret af EMODnet. Kortet dækker Middelhavet, Sortehavet, Østersøen og områder af det Nordøstlige Atlanterhav fra De Kanariske Øer til Barentshavet. Det er udviklet med en "top-down" tilgang, hvor følgende habitatbestemmelser indgår: biologisk zone, energiklasse, iltforhold, saltindhold, havbundssubstrat og flodpåvirkning. Data er beregnet ved hjælp af fysiske data og ekspert vurderinger. Modellen blev skabt i R og Arc Model Builder (10.1) med en celleopløsning på ca. 100 meter. EUSeaMap er klassificeret efter EUNIS 2019 niveau 3, EUNIS 2007-2011, the MSFD benthic broad habitat types og regionale klassifikationer som HELCOM HUB i Østersøen. 
(Oversat fra https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0a1cb988-22de-48b2-8cda-d90947ef77d1, d. 10/10-24)

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Feltmålinger, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, dybde, parameter og resultat, inklusive korrigeret resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Feltmålinger, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, dybde, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Feltmålinger, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Feltobservationer, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested og delregistreringer. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.title
VP3 - Ferskvandsdambrug brugt i Vandområdeplanerne 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser udledningspunktet i vandløb, sø eller kystvande for ferskvandsdambrug.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige beregninger af CPUE ('catch pr. unit effort') pr art fra fiskeundersøgelse i sø i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, art samt resultatet fra flere CPUE beregninger på artsniveau. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige beregninger af CPUE ('catch pr. unit effort') total fra fiskeundersøgelse i sø i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid samt resultatet fra flere CPUE totalberegninger. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige længdeintervaller for fiskearter registreringer fra fiskeundersøgelse i sø i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid samt art, antal individer pr længdeinterval. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige længde, vægt registreringer fra fiskeundersøgelse i sø i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid samt art, længde og vægt for hvert fanget individ. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Flodlampret (Lampetra fluviatilis) for perioden 2004-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Oplev Danmark fra oven lige efter 2. verdenskrig. Zoom helt ind på Danmark og opdag masser af spændende detaljer, som måske er forsvundet i dag.

I 1945 blev Danmark overfløjet og fotograferet af de allierede styrker.

Flyfoto 1945 årgangen er interessant, fordi det er den første landsdækkende luftfotoserie af Danmark i en fornuftig teknisk kvalitet - og så stammer den fra tiden før urbaniseringen, industrialiseringen og stordriten i landbruget for alvor tog fart i Danmark. Den er med andre ord et billede af en svunden tid i mere end én henseende.

Det er således muligt at finde bygninger, veje, markskel, vegetationstyper, råstofgrave og mange andre detaljer, der nu er forsvundet og som ikke er dokumenteret på andre måder, og sammenligne disse med senere data direkte i GIS på grund af den præcise opretning vi har foretaget.

Når der skal anlægges nye motorveje eller etableres andre byggeprojekter, kan det historiske materiale bruges til at opdage, om der eksempelvis har været giftige lossepladser eller problematiske grave på de nye byggegrunde.

De allierede styrker tog mere end 5.000 billeder fra luften, og de mange fotografier dækker dermed godt 98 procent af Danmark.

Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
Følsomme indvindingsområder er delområder inden for Områder med Særlige Drikkevandsinteresser (OSD) eller indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for OSD, som er særlig følsomme over for én eller flere typer af forurening, og udpeges på grundlag af Vandforsyningslovens §11 a, stk. 1 nr. 4.

Nitratfølsomme indvindingsområder (NFI) 
NFI afgrænses i områder, hvor det på baggrund af grundvandsdannelsen samt de geologiske- og grundvandskemiske forhold er vurderet, at der er en risiko for, at der kan ske en udvaskning af nitrat til grundvandet, og dermed til drikkevandet. 

For yderligere information om afgrænsning af NFI henvises til Miljøstyrelsens faglige og administrative retningslinjer: ”Nitratsårbarhed og afgrænsning af NFI og IO”. 

Sprøjtemiddelfølsomme indvindingsområder (SFI) 
SFI afgrænses på sandjorde, der er særligt følsomme over for udvaskning af sprøjtemidler. Det nuværende vidensniveau er ikke tilstrækkeligt til at udpege SFI på lerjorde.
Afgrænsningen er foretaget ud fra jordens volumenvægtede indhold af humus samt summen af finkornsfraktionerne ler og silt i de øverste meter af jorden. Udpegningen inkluderer også de få steder, hvor man har terrænnært kalk under sand og flyvesand.

Afgrænsning af sprøjtemiddelfølsomme sandjorde er foretaget som et landsdækkende projekt af Miljøministeriet frem til 2014. 

For yderligere information om afgrænsning af SFI henvises til rapporten ”Sandjordes følsomhed over for udvaskning af sprøjtemidler”. 
https://mst.dk/erhverv/rent-miljoe-og-sikker-forsyning/drikkevand-og-grundvand/grundvandsbeskyttelse#Beskyttelseszoner 

# data[].attributes.description
Temaet viser stationer hvor den invasive makroalge sargassotang er registreret i den nationale overvågning i perioden 2014 - 2017. Se notat om basisanalyse 3 for betydningen heraf. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Datasættet består af en udpegning ud fra biologisk motiverede kriterier for hvilke områder, der bedst kan bidrage til EU’s målsætning om 30 % beskyttede områder, herunder hvilke der bedst egner sig til EU-målsætningen om 10 % strengt beskyttede områder. Den biologiske prioritering inddrager områdernes naturværdi i dag som det vigtigste kriterium og dernæst områdernes ejerskabsforhold og nuværende eller potentielle geografiske sammenhæng. 

I datasættet har de strengt beskyttede områder værdien ’1’ i kolonnen ’Prioritet’, mens de beskyttede områder har værdien ’2’.

Det bemærkes, at der udelukkende er tale om et forslag og der dermed ingen yderligere restriktioner er for de foreslåede områder. Udpegningen er baseret på udvalgte nationalt-dækkende datalag og der kan derfor være omstændigheder, ift. konkrete arealers egnethed som beskyttede områder, der ikke er belyst.

Datasættet over de potentielle beskyttede områder er udarbejdet af DCE, Aarhus Universitet baseret på den vejledende registrering af beskyttede naturtyper (heder, overdrev, enge, moser, strandenge og søer) (Danmarks Miljøportal, august 2020), data om skove, søer og bebyggede arealer fra GeoDanmark datasættet, (august 2020) og 3) data om marker og markblokke fra Landbrugsstyrelsen (august 2020). DCE har i udpegningen af de potentielle beskyttede områder prioriteret deres 1) aktuelle biologiske værdi, 2) potentiale for at udvikles til værdifuld natur og 3) potentiale for at sammenkæde eksisterende naturområder. Læs mere om principperne for udpegningen i kapitel 4 i rapporten (https://dce2.au.dk/pub/SR507.pdf).

# data[].attributes.description
Energistyrelsen er ressortmyndighed for den kollektive varmeforsyning, mens kommunerne er administrativ myndighed. Kommunerne skal efter varmeforsyningsloven registrere oplysninger vedr. den kollektive varmeforsyning i Plandata.dk. Herudover er kommunerne via planloven forpligtet til at registrere oplysninger om tilslutningspligt fastlagt i lokalplaner i Plandata.dk.

Se bekendtgørelse vedrørende kollektiv varmeforsyning: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=145836

Temaet findes i status "vedtaget" og "aflyst".
Se endvidere: https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Energistyrelsen er ressortmyndighed for den kollektive varmeforsyning, mens kommunerne er administrativ myndighed. Kommunerne skal efter varmeforsyningsloven registrere oplysninger vedr. den kollektive varmeforsyning i Plandata.dk. Herudover er kommunerne via planloven forpligtet til at registrere oplysninger om tilslutningspligt fastlagt i lokalplaner i Plandata.dk.

Se bekendtgørelse vedrørende kollektiv varmeforsyning: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=145836

Temaet findes i status "vedtaget" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Forvaltnings og sagsbehandlingskortet udstiller udvalgte aktuelle grunddata målrettet kommunal forvaltning og sagsbehandling. Foruden sagsbehandlingskortet, findes lag indeholdende matrikelskel - gældende og foreløbige, kommune- og regionsgrænser, stednavne og vejnavne og adresser. Hentet fra Geodatainfo d. 12-09-23, sidst opdateret 12-22.

# data[].attributes.description
Kortet er et samlelag for alle etableringer for fosforvådområder og indeholder tilsagn meddelt til etablering af fosforvådområder. Vådområdet tinglyses efter etablering. Fosforvådområder skal reducere udledningen af fosfor til udvalgte søer.

# data[].attributes.description
Kortet er et samlelag for alle forundersøgelser for fosforvådområder og indeholder tilsagn meddelt til forundersøgelse til fosforvådområder. Forundersøgelserne skal belyse om det er muligt at etablere et fosforvådområde. Fosforvådområder skal reducere udledningen af fosfor til udvalgte søer.

# data[].attributes.description
FBB er Slots- og Kulturstyrelsens register over Fredede og Bevaringsværdige Bygninger i Danmark. Hjemmesiden består af en offentlig del, hvor alle kan søge oplysninger, samt en ikke-offentlig del til brug for kommunernes og Slots- og Kulturstyrelsens registrering og sagsbehandling.
FBB indeholder oplysninger om landets ca. 9000 fredede bygninger og om de ca. 355.000 bygninger, hvis bevaringsværdi er blevet vurderet. Desuden indeholder FBB basisoplysninger om landets flere end 4 mio. bygninger. Disse informationer stammer fra Bygnings- og Boligregister (BBR), hvorfra de opdateres automatisk. Fredede bygninger
Registreringen af de fredede bygninger er Slots- og Kulturstyrelsens ansvar, og den finder sted i henhold til lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger. Alle fredede bygninger er fredet både ind- og udvendigt. Det betyder, at man ikke må ændre på bygningen uden Slots- og Kulturstyrelsens tilladelse. Læs mere om, hvordan styrelsen freder bygninger, og om de regler, der gælder for fredede huse. Bevaringsværdige bygninger
Kommunerne kan efter bygningsfredningsloven udpege bygninger som bevaringsværdige i forbindelse med deres kommuneplan eller i en lokalplan. Slots- og Kulturstyrelsen kan også udpege bevaringsværdige bygninger. Det er altid kommunerne, der har ansvar for de bevaringsværdige bygninger, også selv om de er udpeget af Slots- og Kulturstyrelsen.
Mange af de bevaringsværdige bygninger er udpeget i forbindelse med de kommune- og kulturarvsatlas, som blev udarbejdet fra 1990-2006 af fredningsmyndighederne og kommunerne. Atlassene indeholder en vurdering af bevaringsværdien i kommunens bygninger opført før 1940. Bevaringsværdien angives på en skala fra 1-9, hvor 1 er den højeste værdi. Resultaterne af denne vurdering kan ses i FBB.
En del kommuner har siden opdateret disse vurderinger og suppleret med bygninger, som af forskellige grunde ikke indgik i atlassene. Foreløbig har ca. 355.000 bygninger fået vurderet deres bevaringsværdi. Kilde: Geodatainfo. 29-08-2022

# data[].attributes.description
Datasættet viser fredede bygninger fra Slots- og Kulturstyrelsens register over Fredede og Bevaringsværdige Bygninger i Danmark (FBB). 

Registreringen af de fredede bygninger er Slots- og Kulturstyrelsens ansvar, og den finder sted i henhold til lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger. Alle fredede bygninger er fredet både ind- og udvendigt. Det betyder, at man ikke må ændre på bygningen uden Slots- og Kulturstyrelsens tilladelse. Læs mere om, hvordan styrelsen freder bygninger, og om de regler, der gælder for fredede huse.

FBB er Slots- og Kulturstyrelsens register over Fredede og Bevaringsværdige Bygninger i Danmark. Hjemmesiden består af en offentlig del, hvor alle kan søge oplysninger, samt en ikke-offentlig del til brug for kommunernes og Slots- og Kulturstyrelsens registrering og sagsbehandling. FBB indeholder oplysninger om landets ca. 9000 fredede bygninger og om de ca. 355.000 bygninger, hvis bevaringsværdi er blevet vurderet. Desuden indeholder FBB basisoplysninger om landets flere end 4 mio. bygninger. Disse informationer stammer fra Bygnings- og Boligregister (BBR), hvorfra de opdateres automatisk. Kilde: Geodatainfo. 29-08-2022

# data[].attributes.description
De fredede fortidsminder er en delmængde af Slots- og Kulturstyrelsens database over Fund og Fortidsminder og udgør ca. 33.000 ud af i alt ca. 200.000 registreringer.
Grundlaget i registreringen er Nationalmuseets berejsning af hele landet fra 1860'erne til 1920 samt efterfølgende indberetninger fra de danske museer om nye arkæologiske lokaliteter.
Fra 2008-2013 foregik en nyberejsning af samtlige fredede fortidsminder, hvor der bl.a. foretages GPS-opmåling af samtlige. Disse opmålingsdata er løbende indberettet til Fund og Fortidsminder.

# data[].attributes.description
De fredede fortidsminder er en delmængde af Slots- og Kulturstyrelsensstyrelsens database over Fund og Fortidsminder og udgør ca. 33.000 ud af i alt 175.000 registreringer.
Grundlaget i registreringen er Nationalmuseets berejsning af hele landet fra 1860'erne til 1920 samt efterfølgende indberetninger fra de danske museer om nye arkæologiske lokaliteter.
Fra 2008-2013 foregår en nyberejsning af samtlige fredede fortidsminder, hvor der bl.a. foretages GPS-opmåling af samtlige. Disse opmålingsdata indberettes til Fund og Fortidsminder løbende.

INSPIRE compliance er under udarbejdelse

# data[].attributes.description
De fredede fortidsminder er en delmængde af Slots- og Kulturstyrelsensstyrelsens database over Fund og Fortidsminder og udgør ca. 33.000 ud af i alt 175.000 registreringer.
Grundlaget i registreringen er Nationalmuseets berejsning af hele landet fra 1860'erne til 1920 samt efterfølgende indberetninger fra de danske museer om nye arkæologiske lokaliteter.
Fra 2008-2013 foregår en nyberejsning af samtlige fredede fortidsminder, hvor der bl.a. foretages GPS-opmåling af samtlige. Disse opmålingsdata indberettes til Fund og Fortidsminder løbende.

# data[].attributes.description
De fredede fortidsminder er en delmængde af Slots- og Kulturstyrelsensstyrelsens database over Fund og Fortidsminder og udgør ca. 33.000 ud af i alt 175.000 registreringer.
Grundlaget i registreringen er Nationalmuseets berejsning af hele landet fra 1860'erne til 1920 samt efterfølgende indberetninger fra de danske museer om nye arkæologiske lokaliteter.
Fra 2008-2013 foregår en nyberejsning af samtlige fredede fortidsminder, hvor der bl.a. foretages GPS-opmåling af samtlige. Disse opmålingsdata indberettes til Fund og Fortidsminder løbende.

INSPIRE compliance er under udarbejdelse

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder arealer eller lokaliteter, som er fredet ved gennemførelse af en fredningssag efter bestemmelserne i naturbeskyttelseslovens kapitel 6 (eller ældre naturfredningslove), samt i visse tilfælde fredninger af ældre dato gennemført ved fx tinglyst deklaration.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder arealer eller lokaliteter, som er foreslået fredet ved gennemførelse af en fredningssag efter bestemmelserne i naturbeskyttelseslovens kapitel 6. Forslagets bestemmelser har retsvirkning, indtil der er truffet en endelig afgørelse om fredning.

# data[].attributes.description
Arealer, der er noteret med fredskovpligt i matriklen eller tingbogen, jf Bekendtgørelse af lov om skove nr. 1044 af 20. oktober 2008.
Langt den største del af de danske skove er fredskovspligtige. Fredskovspligten blev indført for over 200 år siden for at sikre Danmarks forsyning med træ, efter at næsten al skov i Danmark var blevet ryddet.

Når et areal er fredskovspligtigt, betyder det, at den, der ejer arealet, til enhver tid har pligt til at anvende det til skovbrugsformål. Skovdrift er en meget langsigtet dyrkningsform. Med fredskovspligten følger en række regler, der tilsammen sikrer den langsigtede skovdyrkning, så skovene også bliver til gavn for efterfølgende generationer.

De fredskovspligtige arealer kaldes fredskove. En fredskov skal bestå af træer, som enten danner eller er i færd med at vokse op til sluttet skov af højstammede træer. Det betyder dog ikke, at der ikke kan være ubevoksede arealer i en fredskov.

Som udgangspunkt er fredskovspligtige arealer ifølge Skovloven:

1. Arealer, som miljøministeren har besluttet skal være fredskovspligtige.
2. Arealer, der i matriklen eller tingbogen er noteret som majoratsskov.
3. Arealer med skov, der ejes eller erhverves af stat, kommuner eller folkekirke, arealer, der ejes af disse, og hvor skov etableres eller indfinder sig, samt tilhørende arealer uden træbevoksning.

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Fristforlængelse - Naturlige forhold. Dybe grundvandsforekomst. Kemiske parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser dybe grundvandsforekomster med undtagelsen "Fristforlængelse - Naturlige forhold" for overskridelse af et eller flere kemiske parametre.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Fristforlængelse - Naturlige forhold. Kystvande, økologiske parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser tildeling af undtagelsen "Fristforlængelse - Naturlige forhold" for Kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Fristforlængelse - Naturlige forhold. Regionale grundvandsforekomst. Kemiske parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser regionale grundvandsforekomster med undtagelsen "Fristforlængelse - Naturlige forhold" for overskridelse af et eller flere kemiske parametre.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Fristforlængelse - Naturlige forhold. Søer, Økologiske parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser tildeling af undtagelsen "Fristforlængelse - Naturlige forhold" for Søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Fristforlængelse - Naturlige forhold. Terrænnær grundvandsforekomst. Kemiske parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser terrænnære grundvandsforekomster med undtagelsen "Fristforlængelse - Naturlige forhold" for overskridelse af et eller flere kemiske parametre.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Fruesko (Cypripedium calceolus) for perioden 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 28-05-2024.

# data[].attributes.description
Fuglekollision 13 km. 
Beskrivelse hentet fra Plandata.dk d. 28-08-2024.

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller lokaliteter, hvor der er registreret invasive. I Arter.dk udstilles data fra flere forskellige kilder fx Svampeatlas, FloraDanica, Inaturalist samt museums-fund. Slørede fund udstilles med den slørede position. 

# data[].attributes.title
Fund af arter på Habitatdirektivets bilag IV fra Arter.dk  

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller lokaliteter, hvor der er registreret arter, der står i Habitatdirektivets bilag IV. I Arter.dk udstilles data fra flere forskellige kilder fx Svampeatlas, FloraDanica, Inaturalist samt museums-fund. Slørede fund udstilles med den slørede position. 

# data[].attributes.description
Dette datasæt indeholder lokationen af fyrtårne opgjort af Amateur Radio Lighthouse Society (ARLHS). Det omfatter både eksisterende og historiske fyrtårne, der er blevet fjernet, flyttet eller ødelagt. Datasættet inkluderer fyrtårnets navn, dets kode i ARLHS-databasen, status, afstand til kysten, placering (til havs eller ved kysten) samt kommentarer, når ARLHS-oplysninger er blevet redigeret baseret på andre kilder. Koordinaterne er omtrentlige for de fleste fyrtårne. Det opdateres hvert andet år.

(Oversat fra https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/94d616f7-340d-4a67-a07c-dc54ec215cc3, d. 10/10-24)

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Fytobenthos, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art og tælletal. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Fytobenthos, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art og tælletal. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Fytoplankton, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art, antal/l, biovolumen, volumenspredning og kulstofbiomasse. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Fytoplankton, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art, antal/ml, biovolumen, volumenspredning og kulstofbiomasse. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Skove, hvor der også var skov iflg. Videnskabernes selskabs kort omkring 1780’erne. På disse arealer kan der have været skov i mere end 200 år. På grund af den potentielt lange skovkontinuitet, tages disse arealer med i vurderingen af skovens følsomhed.

# data[].attributes.description
Generel anvendelseszone (G)

G.1. Området udlægges i havplanen til generel anvendelseszone. Zonen er markeret med G. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

G.2. Formålet med udlægning af området til generel anvendelseszone at sikre, at der inden for området er mulighed for bl.a. fiskeri, sejlads samt aktiviteter og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, herunder fx havneudvidelser, kystbeskyttelsesanlæg, turisme og rekreativ anvendelse. 

G.3. Inden for den generelle anvendelseszone kan der meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelser og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen.  

G.4. Inden for den generelle anvendelseszone kan der ikke meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for de formål eller konkrete projekter, der er udlagt udviklingszoner for med havplanen. 

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/423721.93/6320090.19/g/G7?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Generelle artsfund. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører registreringer af artsfund, der ikke indgår i sammenhæng med § 3-besigtigelser eller som en egentlig del statens NOVANA-overvågning. Der indgår således registreringer af arter inden for alle organismegrupper (planter, pattedyr, insekter, fugle, svampe osv.).

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Generelle artsfund. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører registreringer af artsfund, der ikke indgår i sammenhæng med § 3-besigtigelser eller som en egentlig del statens NOVANA-overvågning. Der indgår således registreringer af arter inden for alle organismegrupper (planter, pattedyr, insekter, fugle, svampe osv.).

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder med geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Generelle artsfund. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører registreringer af artsfund, der ikke indgår i sammenhæng med § 3-besigtigelser eller som en egentlig del statens NOVANA-overvågning. Der indgår således registreringer af arter inden for alle organismegrupper (planter, pattedyr, insekter, fugle, svampe osv.).

# data[].attributes.description
Planloven: § 11a, 17: "Sikring af geologiske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af områder med særlig geologisk værdi".

I kommuneplanlægningen skal kommunerne afveje og udpege de landskabelige bevaringsinteresser og værdier, og sikre at bevaringsværdige og større sammenhængende landskaber samt værdifulde geologiske områder friholdes for byggeri og anlæg, så landskabernes oplevelsesværdi bevares.

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

# data[].attributes.description
Planloven: § 11a, 17: "Sikring af geologiske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af områder med særlig geologisk værdi".

I kommuneplanlægningen skal kommunerne afveje og udpege de landskabelige bevaringsinteresser og værdier, og sikre at bevaringsværdige og større sammenhængende landskaber samt værdifulde geologiske områder friholdes for byggeri og anlæg, så landskabernes oplevelsesværdi bevares.

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Grøn buxbaumia (Buxbaumia viridis) for perioden 2013 til 2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.title
Grøn kile og byudvikling ved Byvej i Hvidovre (Fingerplan)

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.title
Grøn kile ved Køge Bugt Strandpark (Fingerplan)

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Grøn kølleguldsmed (Ophiogomphus cecilia) for perioden 2014-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Gul stenbræk (Saxifraga hirculus) for perioden 2013 - 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Gyderegistrering, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid og gydepladsinformationer. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller lokaliteter hvor der er registreret bilag II-arter, bilag IV-arter eller bilag V-arter.

# data[].attributes.title
NP3 - Lysåbne naturtyper (2016-2019) - Naturtilstand

# data[].attributes.description
Temaet viser tilstand for lysåben habitatnatur indenfor habitatområderne kortlagt i perioden 2016-2019. Bemærk at flere naturtyper kan være kortlagt på
samme areal med forskellig procentandel. Hvis # forekommer i label på et areal, fx. rigkær (60%) # betyder
det, at der kortlagt mere end én habitatneturtype på arealet. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Statisk tema. Temaet viser tilstand for søhabitatnatur for søer under 5 ha inden for habitatområderne, kortlagt 2007-2018. Data fra Naturdatabasen. Præsenterede data er kvalitetssikrede, landsdækkende data, der er offentligt tilgængelige. Det drejer sig om data indsamlet og kvalitetssikret i forbindelse med gennemførelse af det statslige overvågningsprogram - NOVANA. Den konkrete, praktiske gennemførelse af overvågningen og efterfølgende databehandling kan ses i de udarbejde tekniske anvisninger på DCE's hjemmeside og i de årlige NOVANA-rapporter.

# data[].attributes.title
NP3 - Søer under 5 ha (2013-2018) - Søtilstand

# data[].attributes.description
Statisk tema. Temaet viser tilstand for søhabitatnatur for søer under 5 ha inden for habitatområderne, kortlagt 2007-2018. Data fra Naturdatabasen. Præsenterede data er kvalitetssikrede, landsdækkende data, der er offentligt tilgængelige. Det drejer sig om data indsamlet og kvalitetssikret i forbindelse med gennemførelse af det statslige overvågningsprogram - NOVANA. Den konkrete, praktiske gennemførelse af overvågningen og efterfølgende databehandling kan ses i de udarbejde tekniske anvisninger på DCE's hjemmeside og i de årlige NOVANA-rapporter.

# data[].attributes.description
Udviklingszone til havbrug (Ah)

Ah.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til havbrug. Zonen er markeret med Ah. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ah.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til havbrug er at sikre, at der inden for området kan etableres og drives anlæg til havbrug.

Ah.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om havbrug inden for udviklingszoner markeret med Ah. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, må der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for havbrug, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ah.4. Inden for udviklingszonen til havbrug kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål. 

Ah.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med miljøministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til havbrug.

Ah.6. Inden for udviklingszonen til havbrug kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Ah.7. Efter samråd med miljøministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til havbrug.

Ah.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med miljøministeren.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/625845.68/6242672.41/ah/Ah41?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Dette datasæt viser den kronostratigrafiske alder af geologiske enheder på havbunden, som stammer fra Kvartærtiden (dvs. fra 2,588 millioner år siden til i dag). Dataene er samlet af BGR fra EMODnet Geology-partnerorganisationer i EMODnet Geology-projektet. Skalaen varierer mellem 1:20.000 og 1:2.500.000.

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/dee4c9ce39153c5fbffff791d4f5a80f9b6442ef

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Dette datasæt viser bjergarten (litologi) af geologiske enheder på havbunden, der stammer fra Kvartærtiden (dvs. fra 2,588 millioner år siden til i dag). Dataene blev samlet af BGR fra EMODnet Geology-partnerorganisationer.

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/b40bcbae77f1af59c77448aa5ae3b69be5da8e00

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Dette datasæt viser den kronostratigrafiske alder af geologiske enheder på havbunden,  fra før 2,588 millioner år siden (præ-kvartær). Dataene er baseret på det Internationale Geologiske Kort over Europa og Tilgrænsende Områder (Asch, 2005). Skalaen varierer mellem 1:25.000 og 1:5.000.000. Dataene blev samlet af BGR fra EMODnet Geology-partnerorganisationer i EMODnet Geology-projektet.

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/9442dd6882a31eec7bf7a784f6d81e99bd33d871, d. 17/10-24

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

Vær også opmærksom på, at signaturforklaringen kun indeholder de 30 mest relevante for de danske farvande. For fuld signaturforklaring se da: 
https://drive.emodnet-geology.eu/geoserver/bgr/ows?SERVICE=WMS&&service=WMS&request=getlegendgraphic&format=image%2Fpng&layer=pre_quaternary_age&width=64&height=64&version=1.3.0&sld_version=1.1.0

# data[].attributes.description
Dette datasæt viser forkastninger og strukturer i geologiske enheder på havbunden, som stammer fra før 2,588 millioner år siden (præ-kvartær). Dataene blev samlet af BGR fra EMODnet Geology-partnerorganisationer i EMODnet Geology-projektets faser I, II og III mellem 2009 og 2021 samt fra det Internationale Geologiske Kort over Europa og Tilgrænsende Områder (Asch, 2005). Skalaen varierer mellem 1:200.000 og 1:5.000.000.

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/07f550ad6692ff518d96de8817a114a9fa1b5c19

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Dette datasæt viser de geologiske enheder på havbunden, som stammer fra før 2,588 millioner år siden (præ-kvartær). Dataene er baseret på det Internationale Geologiske Kort over Europa og Tilgrænsende Områder (Asch, 2005). Skalaen varierer mellem 1:25.000 og 1:5.000.000. Dataene blev samlet af BGR fra EMODnet Geology-partnerorganisationer i EMODnet Geology-projektet.

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/25c025d6dad265e85c9c1aab121d38178c4bbcf7

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

Vær også opmærksom på, at signaturforklaringen kun indeholder de mest relevante signaturer for de danske farvande. Den fulde liste findes her:  https://drive.emodnet-geology.eu/geoserver/bgr/ows?SERVICE=WMS&&service=WMS&request=getlegendgraphic&format=image%2Fpng&layer=pre_quaternary_lithology&width=64&height=64&version=1.3.0&sld_version=1.1.0

# data[].attributes.description
Havbundssedimentkortet, der er opdateret i 2020, viser fordelingen af havbundssedimenter i de danske farvande. Klassifikationerne på kortet er et udtryk for et gennemsnit af havbundens sedimenter i de øverste halve meter. Hver sedimentklasse er bestemt ud fra sammensætningen af kornstørrelsen i sedimentet. Dog er Moræneler et blandet sediment og Sedimentært grundfjeld indikerer, hvor de flere millioner år gamle aflejringer er blottet på havbunden. Kortet er hovedsageligt baseret på seismiske og akustiske baggrundsdata kalibreret ud fra sedimentprøver. Der er en meget ujævn fordeling af data fra den danske havbund. Tolkningerne er derfor baseret på interpolationer mellem datapunkterne, men den geologiske viden om dannelsesforholdene sammenholdt med præcise kort over dybdeforholdene har været anvendt til at tegne grænserne mellem sedimenttyperne. Endvidere har biologiske informationer (udbredelsen af bundlevende alger, ålegræs og muslinger) været anvendt som supplement til de geologiske data, idet de giver indirekte indikationer om det substrat, der knytter sig til de enkelte arters tilstedeværelse. Dette kort fra 2020, er en opdatering af kortet fra 2014, hvor nye kortlagte områder er tilføjet med fuld detaljering. Den forrige version af kortet fra 2014 er beskrevet i Geoviden 2014, nr. 2.

Denne opdaterede 2020-version af sedimentkortet består af den tidligere 2014-version, hvor resultaterne fra nye kortlægninger erstatter de tidligere sedimentklassifikationer. De nye klassifikationer stammer fra en lang række individuelle kortlægningsprojekter, der til forskel fra det tidligere generaliserede 2014-kort også kan være baseret på fulddækkende datasæt af sidescan sonar og/eller multibeam ekkolods data. For at tilgodese detaljeringsgraden i de nye data har vi besluttet at bibeholde deres oprindelige skala. Det betyder, at grænserne mellem de nye polygoner og det bagvedliggende generaliserede kort som oftest vil fremstå skarpe. 2014-versionen er kompileret ud fra den første udgave af sediment kortet, der udkom i 2000, sammen med den omfattende mængde data der gennem de mellemliggende 15 år var indsamlet i forbindelse med forskellige kortlægningsprojekter, så som habitatkortlægning, råstofkortlægning, og kortlægning i forbindelse med havvindmølleparker og andre infrastrukturprojekter. Disse data dannede sammen med andre tilgængelige data, som bathymetri og biologisk information, baggrunden for fortolkningen af havbundens strukturer og fordelingen af sedimenter. Det første havbundssedimentkort fra 2000 dækkede de danske farvande og de tilstødende havområder. Kortet var hovedsagelig sammenstillet af data og kort fra den maringeologisk efterforskningen for sand- og grusressourcer i Danmark udført af DGU/GEUS og Skov- og Naturstyrelsen, suppleret med havbundsdata og -kort fra nabolandenes maringeologiske institutioner. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Havlampret (Petromyzon marinus) for perioden 2004-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed af lystbådehavne og erhvervshavne.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Havvand på Land er et screeningsværktøj, der viser hvilke områder, der vil blive oversvømmet ved en bestemt havvandsstigning fx i forbindelse med stormflod eller klimaændring. Værktøjet kan anvendes til at identificere potentielle oversvømmelsesområder. Det er vigtigt at bemærke, at Havvand på Land ikke tager højde for kloakering eller nedsivning af vandet. Havvand er en del af Danmarks Hydrologiske Højdemodel (DHYM).

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Hedepletvinge (Euphydryas aurinia) for perioden 2013-2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Hegn er defineret som afgrænsninger, der skaber en vis forhindring i forhold til at bevæge sig i et område. der skelnes mellem levende hegn (f.eks. træer og buske) og trådhegn.
Hegnene kortlægges, når de er udenfor parcelhusgrund, campingpladser, parker, grøne områder, industrianlæg, begravelsespladser eller befæstede arealer i boligområder.
For yderligere og detaljere information om hegn henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside. 

# data[].attributes.description
Et farvandsopland viser det område, der afvander til et kystafsnit i hav eller fjord. Farvandsoplandet inkluderer afstrømning fra vandløb og diffus strømning fra kystzoner.

Datasættet er baseret på udtræk fra DCE's (Aarhus Universitet) oplandsdatabase. Udtræksdato ses i datasættet.

Det producerede kort er baseret på aggregering af ID15-deloplande indenfor vandløbsoplande, der er karakteriseret med unikke koder (Hydref_simp) baseret på DCE's simplificerede hydrologiske referencesystem. 

Kystpolygoner uden vandløb (dvs. kystzoner med diffus afstrømning) er samlet til en kystzonepolygon.

Hentet d. 1/3-24 fra https://www.geodata-info.dk/srv/dan/catalog.search#/metadata/f77a1ffc-ad61-4c5c-6a8f-6e3606917896 

# data[].attributes.description
Et vandløbsopland viser det område, der afvander til et vandløbssystem, der udmunder i hav eller fjord.

Datasættet er baseret på udtræk fra DCE's (Aarhus Universitet) oplandsdatabase. Udtræksdato ses i datasættet.

De producerede kort er baseret på aggregering af ID15-deloplande indenfor vandløbsoplande, der er karakteriseret med unikke koder (Hydref_simp) baseret på DCE's simplificerede hydrologiske referencesystem. Vandløbsoplande, der er større end 500 km2 er blevet opdelt og tildelt et nyt unikt vandløbs-id, der viser deres tilknytning til vandløbsoplandet.

Vandløbsnavn vises i datasættet når det findes.

Kystpolygoner uden vandløb (dvs. kystzoner med diffus afstrømning) er samlet til en kystzonepolygon.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Åbeskyttelseslinjer", dvs. beskyttelseslinjer for åer der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Åbeskyttelseslinjen har til formål at sikre åer som værdifulde landskabselementer og som levesteder og spredningskorridorer for plante- og dyreliv. Der er inden for beskyttelseslinien tale om et generelt forbud mod ændringer.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Aftaleområder for grundvandsbeskyttelse", dvs. arealer der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Arealer med tinglyste aftaler for grundvandsbeskyttelse  viser de arealer, hvor kommunerne har tinglyst aftaler med lodsejer for grundvandsbeskyttelse. Af datasættet fremgår hvilke typer af aftaler, der er indgået samt hvilke restriktioner, der ligger i aftalerne.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "beskyttede naturtyper", dvs. naturtyper der ikke længere er beskyttet eller gældende, men som tidligere har været det.

Registrering af naturtyper, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3.

Disse er:
· søer og vandhuller med et areal på mindst 100 m2,
· moser, enge, strandenge, strandsumpe, heder og overdrev med et areal på mindst 2500 m2,
· "mosaikker" af ovennævnte naturtyper med et areal på mindst 2500 m2,
· visse udpegede vandløb &
· alle moser i f. m. beskyttede vandhuller, søer eller vandløb.

# data[].attributes.title
Historisk - Beskyttede sten- og jorddiger

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Beskyttede sten- og jorddiger", dvs. beskyttede områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Temaet omfatter sten- og jorddiger, som er beskyttet mod tilstandsændringer, jf. museumslove.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Beskyttede vandløb", dvs. beskyttede vandløb der ikke, nødvendigvis, er gældende længere, men som tidligere har været det.

Temaet indeholder historiske registreringer af de vandløb, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3. Tilstandsændring af beskyttet natur kræver kommunens dispensation. Modsat de øvrige beskyttede naturtyper, er vandløb udpeget som beskyttede. 

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Fredede områder", dvs. områder der ikke længere er de gældende fredninger, men som tidligere har været det.

Datasættet "Fredede områder" indeholder arealer eller lokaliteter, som er fredet ved gennemførelse af en fredningssag efter bestemmelserne i naturbeskyttelseslovens kapitel 6 (eller ældre naturfredningslove), samt i visse tilfælde fredninger af ældre dato gennemført ved fx tinglyst deklaration. Temaet består af objekter som er tilknyttet et reg.nr. (Tematekst 2), der bruges som identifikation i relation til det Centrale Fredningsregister. For de fleste objekter er der et link videre til scannede fredningsafgørelser og dispensationer. Dette link findes i bunden af objekt informationsboksen. Det skal understreges at den geografiske information kun kan betragtes som retningsgivende, idet det alene er fredningsafgørelserne der er juridisk gældende, og den geografiske information (fredningspolygonerne) er af svingende kvalitet og kan være fejlbehæftet. Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret 2020.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Fredede områder, forslag", dvs. arealer der ikke længere er de gældende forslag, men som tidligere har været det.

Datasættet "Fredede områder, forslag" indeholder arealer eller lokaliteter, som er foreslået fredet ved gennemførelse af en fredningssag efter bestemmelserne i naturbeskyttelseslovens kapitel 6. Forslagets bestemmelser har retsvirkning, indtil der er truffet en endelig afgørelse om fredning. Det skal understreges at den geografiske information kun kan betragtes som retningsgivende, idet det alene er matrikler omfattet af fredningsbestemmelserne i fredningforslagene, der har midlertidig retsvirkning. Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret: 2020

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Igangværende påbud JFL", dvs. påbud der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Temaet omfatter registrering af arealer, hvor der er meddelt påbud efter jordforureningsloven, f.eks. vedrørende undersøgelser, oprensninger eller andre afværgetiltag.

Formål: Oplysninger omkring igangværende påbud efter jordforureningsloven skal være offentligt tilgængelige i forbindelse med ejendomshandler og forespørgsler. Registreringen skal som minimum opfylde krav jf. kap. 4 i bekendtgørelse om indberetning af jordforureningsdata.
Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret: 2018.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Kirkebyggelinjer", dvs. byggelinjer for kirker der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Kirkebyggelinien er en 300 m beskyttelseszone målt fra kirkebygning til beskyttelse mod, at der opføres bebyggelse over 8,5 m, som virker skæmmende på kirken. Beskyttelseszonen omfatter som udgangspunkt hele området ud til en afstand af 300 m målt fra kirkebygningen. Hentet fra Geodata-info 09/23. Sidst opdateret: 2018.

# data[].attributes.title
Historisk - Natura 2000 – Fuglebeskyttelse 

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "NATURA 2000 - Fuglebeskyttelse", dvs. områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Natura 2000-områderne beskytter særligt værdifulde naturområder. Natura 2000 er fællesbetegnelsen for to af EU's direktiver, det såkaldte Habitatdirektiv og Fuglebeskyttelsesdirektivet. Målet er at sikre biologisk mangfoldighed i EU's medlemslande og levere et globalt bidrag.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Natura 2000: habitatområder", dvs. områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Et EF-habitatområde er ét af tre slags internationale naturbeskyttelsesområder: EF-fuglebeskyttelsesområder, EF-habitatområder samt Ramsarområder. De to førstnævnte betegnes samlet Natura 2000 områder.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "natur- og vildtreservater", dvs. reservater der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Natur- og vildtreservater oprettes i henhold til lov om jagt og vildtforvaltning med det formål at beskytte og ophjælpe bestande af vildt levende fugle og pattedyr. Naturreservater oprettes i henhold til naturbeskyttelsesloven på statsejede arealer og i danske farvande (fiskeriterritoriet) med blandt andet det formål at beskytte bestande af vilde dyr og planter og deres levesteder. Det er en forudsætning for optagelsen i denne datasamling, at beskyttelse af pattedyr eller fugle indgår i formålsparagraffen. Hentet fra geodata-info 09/23. Sidst opdateret 2020.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Områdeklassificering", dvs. områder der ikke længere er er klassificeret iht. forurening, men som tidligere har været det.

Område, hvor jorden antages at være lettere forurenet, udpeget jf. jordforureningslovens § 50a. Byzone klassificeres som udgangspunktet som område, hvor jorden antages at være lettere forurenet.
Byzoner er fastsat jf. reglerne i Bekendtgørelse af lov om planlægning (§ 34 i LBK nr 937 af 24/09/2009)
Større, sammenhængende områder inden for byzone kan ved regulativer udtages af områdeklassificering, når kommunen har viden om, at jorden ikke er lettere forurenet (jf. § 50a, stk. 2).
Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret: 2018.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "råstofområder", dvs. områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Råstofgraveområder:
Råstofgravning skal som udgangspunkt foregå i råstofplanens graveområder. Inden for råstofplanens graveområder har råstofindvinding første prioritet. Det betyder at der som hovedregel gives tilladelse til råstofindvinding, og at en ansøgning ikke kan afvises under henvisning til andre generelle interesser. Erhvervsmæssig råstofindvinding kræver således altid en tilladelse, og i tilladelsen stilles en række vilkår på baggrund af de konkrete, lokale forhold.

Råstofinteresseområder
Råstofinteresseområder er arealer, hvor det ud fra foreliggende data forventes at der findes råstoffer. Før arealerne kan udlægges som graveområder skal der oftest ske en nærmere undersøgelse af råstofforekomsten og der skal ske en afvejning af råstofressourcen i forhold til andre interesser. Råstofinteresseområder er en arealreservation, der skal sikre at der også i fremtiden er friholdt arealer, hvor der kan indvindes råstoffer.

Ressourcebeskyttelse
Graveområder og interesseområder skal beskyttes mod ændring i anvendelse, der kan hindre råstoffernes
udnyttelse. Regionsrådene og Kommunalbestyrelserne er bundet af råstofplanen i deres planlægning og administration.
Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret: 2022

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Ramsarområder", dvs. områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Et Ramsarområde er ét af tre slags internationale naturbeskyttelsesområder: EF-fuglebeskyttelsesområder, EF-habitatområder samt Ramsarområder. De to førstnævnte betegnes samlet Natura 2000 områder. Ramsarområder er beskyttede vådområder med særlig betydning for fugle. Ramsarområder er udpeget på baggrund af "Konvention af 2. februar 1971 om vådområder af international betydning navnlig som levesteder for vandfugle" - også kaldet "Ramsar-konventionen" efter den by i Iran, hvor konventionen blev etableret. Danmark har senere godkendt ændringsprotokol til konventionen af 3. december 1982 samt ændring af konventionen af 3. juni 1987. Danmark har udpeget 27 Ramsarområder med et samlet areal på ca. 7.400 km². Det samlede areal er fordelt med ca. 6.000 km² som marine områder og ca. 1.400 km² på land, idet de danske Ramsarområder ofte omfatter strandenge eller andre arealer, der grænser op til vådområderne.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Skovbyggelinjer", dvs. byggelinjer der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Skovbyggelinjen er en bufferzone på 300 m omkring skove. Skovbyggelinjen gælder for alle offentlige skove og for private skove med et sammenhængende areal på mindst 20 ha. Indenfor byggelinjen er der forbud mod at bygge. Byggelinjen kan enten være registreret som gældende eller ophævet.
Skovbyggelinjens formål er at sikre skovenes værdi som landskabselementer samt opretholde skovbrynene som værdifulde levesteder for plante- og dyrelivet.
 Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret: 2017.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Søbeskyttelseslinjer", dvs. beskyttelseslinjer der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Søbeskyttelseslinjen har til formål at sikre søer som værdifulde landskabselementer og som levesteder og spredningskorridorer for plante- og dyreliv. Inden for beskyttelseslinjen er der generelt forbud mod ændringer, d.v.s. der må ikke placeres bebyggelse, foretages ændringer i terrænet, beplantningen o.l.

# data[].attributes.title
Historisk - Kommunernes status for boringsnære beskyttelsesområder (BNBO)

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "Status på BNBO", dvs. områder der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Kommunerne pålægges i henhold til tillægsaftale til Aftale om Pesticidstrategi 2017-2021 at gennemgå alle boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) på landbrugsjord og BNBO på øvrige arealer, hvor der anvendes pesticider til erhvervsmæssige formål frem til og med 2022. Dette med henblik på. at vurdere behovet for yderligere beskyttelsesindsatser. Datasættet indeholder BNBO udpeget af miljøministeren og oplysninger vedr. status på gennemgangen påført at kommunen.

# data[].attributes.description
Dette udtræk er HNV kortet for 2020 der dækker hele landet. HNV-kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. HNV-data opdateres én gang årligt. Bemærk! HNV laget i er synligt ved målestoksforhold < 1:50001.

# data[].attributes.description
Dette udtræk er HNV kortet for 2021 der dækker hele landet. HNV-kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. HNV-data opdateres én gang årligt. Bemærk! HNV laget er synligt ved målestoksforhold < 1:50001.

# data[].attributes.description
Dette udtræk er en delmængde af HNV kortet for 2021 der dækker området (udbredelse 1) fra Skagen til Skive. HNV-kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. HNV-data opdateres én gang årligt.

# data[].attributes.description
Dette udtræk er en delmængde af HNV kortet for 2021 der dækker området (udbredelse 2) fra Skive til Ringkøbing/Helsingør. HNV-kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. HNV-data opdateres én gang årligt.

# data[].attributes.description
Dette udtræk er en delmængde af HNV kortet for 2021 der dækker området (udbredelse 3) fra Ringkøbing/Helsingør til Varde/Kalundborg. HNV-kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. HNV-data opdateres én gang årligt.

# data[].attributes.description
Dette udtræk er en delmængde af HNV kortet for 2021 der dækker området (udbredelse 4) fra Varde/Kalundborg til Gedser. HNV-kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. HNV-data opdateres én gang årligt.

# data[].attributes.description
Kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger landbrugsarealer med de største biodiversitetsværdier. 

# data[].attributes.description
Kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. 
Dette datasæt viser værdierne 1-4, altså steder med lav biodiversitet. Aktuelt viser kortet HNV-værdier for 2024 der er beregnet på baggrund af data fra 2023.

HNV indikatoren er udviklet af DCE v. Aarhus Universitet for Landbrugsstyrelsen. Kortlaget anvendes som grundlag for ansøgning om tilsagn om tilskud til pleje af græs- og naturarealer (HNV på 5 eller over er ét af kriterierne der giver mulighed for at få tilsagn).
Laget opdateres årligt i marts måned.

# data[].attributes.description
Kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. 
Dette datasæt viser værdierne 1-4, altså steder med lav biodiversitet. Aktuelt viser kortet HNV-værdier for 2023 der er beregnet på baggrund af data fra 2022.

HNV indikatoren er udviklet af DCE v. Aarhus Universitet for Landbrugsstyrelsen. Kortlaget anvendes som grundlag for ansøgning om tilsagn om tilskud til pleje af græs- og naturarealer (HNV på 5 eller over er ét af kriterierne der giver mulighed for at få tilsagn).
Laget opdateres årligt i marts måned.

# data[].attributes.description
Kortet præsenterer en High Nature Value (HNV) indikator for Danmark, der udpeger de landbrugsarealer, der indeholder de største biodiversitetsværdier. 
Dette datasæt viser værdierne 5-13, altså steder med høj biodiversitet. Aktuelt viser kortet HNV-værdier for 2023 der er beregnet på baggrund af data fra 2022.

HNV indikatoren er udviklet af DCE v. Aarhus Universitet for Landbrugsstyrelsen. Kortlaget anvendes som grundlag for ansøgning om tilsagn om tilskud til pleje af græs- og naturarealer (HNV på 5 eller over er ét af kriterierne der giver mulighed for at få tilsagn).
Laget opdateres årligt i marts måned.

# data[].attributes.description
Datasættet viser HNV-Skovkort (High Nature Value) med angivelse af vigtige levesteder og potentielle levesteder i skov. I kortet vises den samlet score (sum af HNVskovProxySum og HNVskovArtscoreSum), der viser, hvor den højeste værdi for biodiversitet er kortlagt. Maximumværdi er 19, men 0 er mindst værdifuld. HNV Skov er baseret på de bedste eksisterende data om indikatorer for værdifuld biodiversitetsrig skov.

# data[].attributes.description
Artscoren er inddelt i en skala fra 1 til 9, og angiver et indeks, der er beregnet ud fra, hvor mange arter der er fundet, hvor pålidelige data er, hvor gamle data er, samt hvor truede de fundne arter er. 

# data[].attributes.description
Proxyer angiver indikatorer for gode levesteder for rødlistede (truede) arter. Der indgår 11 proxyer i HNV-skov-kortet, og kan teoretisk summe op til maksimalt 11 point. I praksis er maksimum 10. 

# data[].attributes.description
Højdekurver viser højdeforholdene i det danske landskab gennem en række linjer, der hver angiver en bestemt højde over havets overflade (kote). En del af Danmarks Højdemodel (DHM).

Danmarks Højdemodel (DHM) indeholder detaljeret information om højdeforholdene i Danmark og giver mulighed for at producere detaljerede og præcise kort. Højdekurver og koter er en del af Danmarks Højdemodel, og stilles til rådighed som webservices og download.

Danmarks Højdemodel anvendes blandt andet på forsvars-, beredskabs- og miljøområdet, i forbindelse med større byggeri- og anlægsprojekter, kortlægning og arkæologisk arbejde.

DHM/Højdekurver er et delelememt i Danmarks Højdemodel. DHM/Højdekurvernes ækvidistancer er 0,25 m, 0,5 m og 2,5 m. 
Kilde: Geodatainfo. Hentet 19-04-2023.

# data[].attributes.description
Højdekurver viser højdeforholdene i det danske landskab gennem en række linjer, der hver angiver en bestemt højde over havets overflade (kote). En del af Danmarks Højdemodel (DHM).

Danmarks Højdemodel (DHM) indeholder detaljeret information om højdeforholdene i Danmark og giver mulighed for at producere detaljerede og præcise kort. Højdekurver og koter er en del af Danmarks Højdemodel, og stilles til rådighed som webservices og download.

Danmarks Højdemodel anvendes blandt andet på forsvars-, beredskabs- og miljøområdet, i forbindelse med større byggeri- og anlægsprojekter, kortlægning og arkæologisk arbejde.

DHM/Højdekurver er et delelememt i Danmarks Højdemodel. DHM/Højdekurvernes ækvidistancer er 0,25 m, 0,5 m og 2,5 m. 
Kilde: Geodatainfo. Hentet 19-04-2023.

# data[].attributes.description
Højdekurver viser højdeforholdene i det danske landskab gennem en række linjer, der hver angiver en bestemt højde over havets overflade (kote). En del af Danmarks Højdemodel (DHM).

Danmarks Højdemodel (DHM) indeholder detaljeret information om højdeforholdene i Danmark og giver mulighed for at producere detaljerede og præcise kort. Højdekurver og koter er en del af Danmarks Højdemodel, og stilles til rådighed som webservices og download.

Danmarks Højdemodel anvendes blandt andet på forsvars-, beredskabs- og miljøområdet, i forbindelse med større byggeri- og anlægsprojekter, kortlægning og arkæologisk arbejde.

DHM/Højdekurver er et delelememt i Danmarks Højdemodel. DHM/Højdekurvernes ækvidistancer er 0,25 m, 0,5 m og 2,5 m. 
Kilde: Geodatainfo. Hentet 19-04-2023.

# data[].attributes.description
Landets højde over havet og havdybden på det danske område. Konturer med 5 meters intervaller. Højderne er lavet ud fra 5 m højdekurver (som er lukket til polygoner) og kan anvendes i en målestok fra 1:25.000. Havdybderne er lavet ud fra data af meget uens kvalitet: - De indre danske farvande er fra Farvandsvæsnet (1:50.000 til 1:100.000). - Nord og vest for Frederikshavn er fra Statens Kartverk (Norge)(ca. 1:500.000). - Syd-øst og mod Svenskekysten er fra Baltic Sea Research Institute (ca. 1:500.000). - Nordsøen er GEUS data. (1:500.000 til 1:1 mill.).

Kortet er fremstillet sidst i 1990'erne. Og er i visse områder opdateret i 2006. Den vertikale reference er DVR90. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
De høje målebordsblade er historiske, topografiske kort i målforhold 1:20000 fra perioden 1862 – 1899. I denne periode hørte Sønderjylland med til Tyskland, og derfor blev dette område ikke opmålt. Kilde: Geodatainfo.

# data[].attributes.description
"Højspændingsledninger er tracéer af ledninger ophængt på stål- eller parvise træmaster. Ledningerne måles ved hver mast og de er opdelt efter hvilken spænding de transporterer (f.eks. 10-49 kV)
For yderligere og detaljere information om højspændingsledning henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside."

# data[].attributes.description
Indeholder data om vandstand i grundvand og vandløb, samt data om manuelle pejlinger, skalapælsaflæsninger, kotesætninger etc, samt stamdata for en række målestationer  i Danmark. 

Du kan enten gå ind og se og downloade datasæt miljoedata.miljoeportal.dk  eller du kan hente data  og metadata i enten CSV-format eller Json-format via API. Dokumentation til API'et findes på https://github.com/danmarksmiljoeportal/VanDa/wiki/Hydro-API

# data[].attributes.description
Datasættet omfatter registrering af arealer, hvor der er meddelt påbud efter jordforureningsloven, f.eks. vedrørende undersøgelser, oprensninger eller andre afværgetiltag.

Temaet omfatter registrering af arealer, hvor der er meddelt påbud efter jordforureningsloven, f.eks. vedrørende undersøgelser, oprensninger eller andre afværgetiltag.

Formål: Oplysninger omkring igangværende påbud efter jordforureningsloven skal være offentligt tilgængelige i forbindelse med ejendomshandler og forespørgsler. Registreringen skal som minimum opfylde krav jf. kap. 4 i bekendtgørelse om indberetning af jordforureningsdata.
Hentet fra Geodata-info 09/23, sidst opdateret: 2018.

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Åbning af rørlagte strækninger. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "åbning af rørlagte strækninger".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. CAP effekter samlet. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede forventede kvælstofeffekt af relevante miljø- og marknaturtiltag i CAP, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. CAP-lavbund. Kollektiv indsats. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser de konkrete kvælstofindsatser i den kollektive indsats ved gennemførelse af lavbundsprojekter, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Ekstensivering. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser den forventede effekt af ekstensivering, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Etablering af okkeranlæg. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "etablering af okkeranlæg".

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Fjernelse af fysiske spærringer. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "fjernelse af fysiske spærringer".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "genslyngning".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser den forventede effekt af klima-lavbundsprojekter, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Mindre strækningsbaserede restaureringer. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "Mindre strækningsbaserede restaureringer".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Minivådområder. Kollektiv indsats. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser de konkrete kvælstofindsatser i den kollektive indsats ved etablering af minivådområder, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indsatsområder (IO) udpeges i henhold til vandforsyningsloven §11 a stk. 1 nr. 5 inden for udpegninger af følsomme indvindingsområder (SFI og NFI). 

Indsatsområder lokaliseres, hvor en særlig indsats til beskyttelse af drikkevandsressourcen er nødvendig. Dette vurderes ud fra arealanvendelsen, forureningstrusler og den naturlig beskyttelse ud fra jordens komposition.
Inden for indsatsområderne skal kommunerne udarbejde indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse, jf. vandforsyningslovens § 13.

For mere information om, hvordan indsatsområder afgrænses, henvises til rapporten ”Nitratsårbarhed og afgrænsning af NFI og IO”. 
https://mst.dk/natur-vand/vand-i-hverdagen/grundvand/grundvandskortlaegning/saadan-kortlaegger-vi-grundvandet/

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder data om indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse. En indsatsplan for grundvandsbeskyttelse er en plan, som fastsætter hvilke tiltag der er nødvendige for at beskytte grundvandet i et nærmere afgrænset indsatsområde. Planen angiver hvem der har ansvaret for at gennemføre de nødvendige indsatser og en tidsplan for gennemførsel.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de historiske polygoner for datasættet "indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse", dvs. planer der ikke længere er de gældende, men som tidligere har været det.

Datasætter viser indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse. En indsatsplan er en plan, som fastsætter hvilke tiltag, der er nødvendige for at beskytte grundvandet i et nærmere afgrænset område. Der er både angivet tidsplan for gennemførelsen og hvem der har ansvaret. 

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Regnbetinget udledning fra overløb. Sø

# data[].attributes.description
Temaet viser søer, for hvilke der skal ske en indsats overfor regnbetingede udløb, samt udløbenes anslåede placering.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Regnbetinget udledning fra overløb. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløbsstrækninger, for hvilke der skal ske en indsats overfor regnbetingede udløb, samt udløbenes anslåede placering.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Regulering i 2027 og mulig supplerende kollektiv indsats. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser dels målrettet regulering, hvor det teknisk er lagt til grund, at den fortsætter med en indsats på 3.500 tons N/år til og med 2025, og dels en forventet yderligere indsats efter 2025 på 3.000 tons N/år. Sidstnævnte skal leveres med regulering eller tilsvarende kollektiv indsats.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "restaurering af ådale".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Restaureringsindsatser samlet. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser de samlede restaureringsindsatser for et vandområde.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med indsatsen "etablering af sandfang".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Skovrejsning. Kollektiv indsats. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser den forventede effekt af privat skovrejsning i den kollektive indsats, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser den forventede effekt af anden privat skovrejsning, fordelt på kystvandoplande. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser tildeling af indsatsen "Sørestaurering for søer".

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser områder med renseklasser "renseklasseoplande", hvor der er krav om forbedret rensning på ejendomme i spredt bebyggelse.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Indsats. Vådområder. Kollektiv indsats. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser de konkrete kvælstofindsatser i den kollektive indsats ved etablering af vådområder, fordelt på kystvandoplande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed af særskilte udledninger fra industrier, afværgeanlæg m.m. og kølevandsudledninger (for nogle industrier kun angivet ved industriens placering). 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indvindingsoplandene defineres som det område, hvorfra en given indvindingsboring henter sit  vand. Indvindingsoplandene beregnes ved hjælp af grundvandsmodeller, og afgrænses som det areal på terræn, hvorfra partikler når indvindingsboringen inden for 200 år. Derudover lægges en buffer rundt om hele indvindingsoplandet svarende til modelcellebredden, som oftest er 100 m, og en buffer på 300 m rundt om indvindingsboringerne.  

 Indvindingsoplandenes former og størrelser kan være meget forskellige afhængigt af bl.a. geologien, hydrogeologien, indvindingens dybde og størrelse og antallet af boringer i området.  
 
Indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for Områder med Særlige Drikkevandsinteresser (OSD) udpeges i bekendtgørelse om udpegning af drikkevandsressourcer i henhold til vandforsyningsloven § 11 a stk. 1 nr. 3. 

 Indvindingsoplande til almene vandforsyninger inden for OSD udpeges ikke i bekendtgørelse om udpegning af drikkevandsressourcer, men afgrænses i forbindelse med grundvandskortlægningen. 

Dette lag viser alle indvindingsoplande der er afgrænses i forbindelse med grundvandskortlægningen, både inden og uden for OSD. 

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder indvindingsoplande uden for områder med særlige drikkevandsinteresser (OSD) iht. jordforureningsloven. Indvindingsoplande uden for OSD iht. jordforureningsloven afgrænses for at sikre regionernes prioritering af den offentlige oprydningsindsats inden for indvindingsoplande til almene vandværker og OSD.

Miljøstyrelsen afgrænser indvindingsoplande til almene vandværker. Dette ved at opstille hydrologiske modeller, hvor alle hydrologiske parameter som udgangspunkt medtages. Når regionen etablerer en afværgepumpning, der påvirker et indvindingsopland til et alment vandværk, vil afværgepumpningen indgå i modellen. Ved en modelkørsel danner afværgeboringen sit eget indvindingsopland. Afværgeboringen vil derved ikke længere være indeholdt i indvindingsoplandet til det almene vandværk. I det afværgeboringen ikke længere er indeholdt i et indvindingsoplands afgrænsning, er arealet ikke længere en del af de indsatsområder, der følger af jordforureningsloven § 6. Når afværgepumpningen dermed standses, vil indvindingsoplandets udbredelse igen omkranse forureningen, og det samlede indvindingsopland er igen en del af et offentligt indsatsområde.

Denne problemstilling har ført til, at Miljøstyrelsen har besluttet, at der skal optegnes såkaldte indvindingsoplande uden for OSD iht. jordforureningsloven med det formål at sikre regionernes mulighed for at opretholde afværgepumpninger som en del af den offentlige indsats inden for indvindingsoplande til almene vandværker uden for OSD. Indvindingsoplandet iht. jordforureningsloven optegnes som foreningsmængden af indvindingsoplandet hhv. påvirket og ikke påvirket af afværgepumpninger.

# data[].attributes.title
Indvindingsoplande udenfor områder med særlige drikkevandsinteresser (OSD) (MST)

# data[].attributes.description
Datasættet omfatter indvindingsoplande til almene vandforsyninger, som helt eller delvist er beliggende uden for Områder med Særlige Drikkevandsinteresser (OSD). Indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for OSD udpeges efter vandforsyningslovens § 11 a, stk. 1 nr. 3. 

Indvindingsoplandene defineres som det område, hvorfra en given indvindingsboring henter sit 
vand. Indvindingsoplandene beregnes ved hjælp af grundvandsmodeller, og afgrænses som det areal på terræn, hvorfra partikler når indvindingsboringen inden for 200 år. Derudover lægges en buffer rundt om hele indvindingsoplandet svarende til modelcellebredden, som oftest er 100 meter, og en buffer på 300 meter rundt om indvindingsboringerne. 

Indvindingsoplande indenfor OSD udpeges ikke, men afgrænses i grundvandskortlægningen.

# data[].attributes.title
VP3 - Ingen fiskevandsinteresse. Vandløb

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller lokaliteter hvor der er registreret arter på EU-listen eller som invasiv art.

# data[].attributes.description
Kort over israndslinjer og lokaliteter i Skandinavien. Kortet viser den gradvise afsmeltning af den skandinaviske iskappe i sidste istid - Weichsel Istiden. Kortet er udarbejdet i 1995 og betår af polygoner, der viser iskappens udbredelse i 5 perioder, recente iskapper, israndslokaltiteter, De Geer-moræner, israndslinjer og hypotetiske israndslinjer. Kortet er fremstillet til visning i 1:1 million og indgår som en del af "Israndslinier i Norden" udgivet af Nordisk Ministerråd i TemaNord 1998:584.

Digitaliserede og kompilerede data fra de nordiske lande. Denne datasamling indeholder kun data for Skandinavien. Island findes i en separat datasamling. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
Jernbane data viser transportveje for tog, letbaner, metro m.fl. Det rummer desuden information om ejerskabet til banestrækninger. Linjerne i data viser den skønnede midte i et skinnesæt.
Jernbane er knyttet sammen og videreføres under broer, gennem tunneller, under huse o.lign.
Jernbane knytter sig til datasættet med stationer.
For yderligere og detaljere information om jernbaner henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
I 2022 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2022 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
Jordartskort 1:200.000, version 2. Kortet viser en landsdækkende klassificering og udbredelse af jordarter (fortrinsvis glaciale og postglaciale sedimenter) i landoverfladen af Danmark. Kortet er baseret på Danmarks Digitale Jordartskort 1:25.000 i de områder der er kortlagt. Øvrige områder er tolket ud fra boringsoplysninger, landskabs analyse eller anden tilgængelig information. Jordarterne er inddelt i 12 forskellige typer og kortet er derfor en forsimplet udgave af Danmarks Digitale jordartskort 1:25.000. Der er under compileringen sket en forskubning af kortet i visse områder. Dette kan tilsammen give en usikkerhed på op til 200 m, enkelte steder lidt mere. Kortet er således egnet til undervisningsbrug og som baggrund for andre korttemaer i målestoksforholdet 1:200.000. Kortet kan ikke anbefales brugt i sagsbehandling eller til andre formål hvor større præcision er påkrævet. Kortet er udgivet i GEUS rapport 2011/19.

Kortet er produceret ud fra de Digitale geologiske kort over Danmark 1:25.000. I de områder hvor der ikke var foretaget kartering endnu, benyttedes boredata fra GEUS' borearkiv, fotogeologiske tolkning og geologisk litteratur. I øvrigt er der udført en geologisk kompilation, som udgør grundlaget for dette landsdækkende geologiske kort. Kilde: Geus. 01-11-2021

# data[].attributes.description
Danmarks Digitale jordartskort 1:25.000 version 6.
Det digitale jordartskort er karteringskort i digital form, som viser overfladegeologien. Kortet er et resultat af den systematiske geologiske kortlægning af Danmark. Informationerne er indsamlet ved feltarbejde, hvor jordprøver tages med 100-200 meters mellemrum med et håndspyd i 1 meters dybde. Det vil sige lige under pløjelag og jordbundsudviklingen. I denne version 6 fra 2021 er 91% af Danmarks landareal klassificeret, og kortet kompletteres løbende. Jordarterne er inddelt i 82 typer.
Kortet er udgivet i GEUS rapport 2021/68, hvor yderligere oplysninger kan findes. Kilde: Geus. 28-06-2022

# data[].attributes.description
Simplificerede jordbundstyper fra den landsomfattende Jordklassificering 1975-79. Data opdateres ikke.

# data[].attributes.title
VP3 - Jordforureninger brugt i Vandområdeplaner 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser de forurenede lokaliteter, som ved regionernes indledende screening er vurderet at udgøre en potentiel risiko for målsatte overfladevandområder. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Matriklen er grundlaget for ejendomsregistreringen i Danmark og udgør en vigtig del af administrationsgrundlaget i den offentlige forvaltning. Matriklen består konceptuelt af matrikelregistret, matrikelkortet og matrikelarkivet. Registret indeholder oplysninger om arealer, herunder evt. vej- eller vandløbsarealer noteringsforhold (f.eks om landbrugsejendomme, samlede faste ejendomme eller fredskov). Matrikelkortet er et digitalt, juridisk kortværk, som viser de registrerede ejendomsgrænser og vejrettigheder. I matrikelkortet vises også de fredskovsbelagte arealer, zoner for strandbeskyttelse og klitfredning. Matrikelarkivet indeholder bl.a. tidligere gældende matrikelkort, matrikelprotokoller og registrerede matrikulære sager, herunder måloplysninger. Matrikelregistret og matrikelkortet er integreret i én samlet datamodel, hvor ”Matrikulære data” er det bærende dataelement.

Matrikulære data kan deles op i tre grupper: Elementer i basismatriklen, øvrige elementer og temaer. Basismatriklen indeholder de elementer, der indgår i den matrikulære proces, og de er vigtige elementer i bestemmelsen af den grundlæggende matrikulære situation. Elementer i basismatriklen: Matrikelskel, optaget vej, jordstykke, centroidepunkt, skelpunkt, fikspunkt, grænsesten. Øvrige elementer indeholder administrative og matrikulære områder, der automatisk kan afledes ud fra elementer i basismatriklen. De indgår således ikke direkte i den matrikulære proces, men kan bruges som støttemateriale i processen. Temaer: Region, kommune, sogn, ejerlav, herred, opmålingsdistrikt. Endelig er temaer elementer, der bygger på den
grundlæggende matrikulære situation, og som indgår i den matrikulære proces (jordrente, majoratskov, stormfald, fredskov, strandbeskyttelse, klitfredning, notering om jordforurening).

# data[].attributes.title
VP3 - Typologi. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser de dybe grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser typologien for kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Typologi. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser de regionale grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser typologien for søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Typologi. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser de terrænnære grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser typologien for vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser den del af kategori 1 natur, der er kortlagte ammoniakfølsomme habitatnaturtyper jf. husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen. Næringsrige søer (3150) er indtil videre ikke medtaget i temaet, idet der pågår analyse af data. Naturtyperne kortlægges med faste intervaller. Registreringen er fastlagt indtil næste kortlægning. Temaet vises ikke ved målestok større end 1:100.000 ved 72 dpi.
Kategori 1-natur (habitatnatur) pr. 19/6 2019. Mindre opdateringer i 2019

# data[].attributes.description
Temaet er vejledende og viser den del af kategori 1 naturen (jf husdyrgodkendelses-bekendtgørelsen), der er heder og overdrev omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, og ligger indenfor Natura 2000 områder. Kortet viser alle overdrev og heder, hvor minimum 2500 m2 ligger indenfor området, og den del der ligger indenfor udgør mindst 50% af polygonets areal. For områder, hvor mindre end 2500 m² ligger indenfor, udgør den del af polygonet, der ligger indenfor mindst 75 %. Registreringen af § 3 naturen er vejledende. Er du i tvivl om registreringen, kan du spørge din kommune. Se desuden nærmere i husdyrvejledningen om kriterierne for GIS analysen. Temaet er opdateret i marts 2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser Kategori 2 heder og overdrev (jf. husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen). Det er § 3 beskyttede overdrev større end 2,5 ha og heder større end 10 ha, der ligger udenfor Natura 2000 områderne. Overlapper hederne og overdrevene Natura 2000 grænsen, er den del der ligger udenfor beskyttet som kategori 2 naturtype. Se nærmere i husdyrvejledningen om kriterierne for GIS analysen. Temaet er vejledende. Er du i tvivl om registreringen, eller kortets visning kan du spørge din kommune. Områder, der grænser op til hinanden og tilsammen overholder størrelseskriteriet er taget med. Temaet er opdateret i marts 2024

# data[].attributes.description
Temaet viser den del af kategori 2 natur, der er lobeliesøer og højmoser. Temaet er vejledende. Læs mere herom i husdyrvejledningens afsnit om ”kortgrundlag der anvendes i reguleringen”.

# data[].attributes.description
Temaet viser den del af kategori 3 naturen jf. husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen, der er heder, moser og overdrev. Det vil sige heder på 10 ha eller mindre og overdrev på 2,5 ha eller mindre, samt alle moser omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, som ligger udenfor Natura 2000 områder. Temaet er vejledende. De heder og overdrev, der ligger delvist indenfor Natura 2000 er taget med, hvis arealet indenfor er mindre end 2500 m² eller arealet indenfor Natura 2000 er større end 5000 m² og samtidig udgør mindre end 75 % af heden eller overdrevet. For moserne er de taget med, hvis 50 % eller mere ligger udenfor. Se nærmere i husdyrvejledningen om kriterierne for GIS analysen. Registreringen af naturen er vejledende. Er du i tvivl om registreringen, kan du spørge din kommune. Temaet er opdateret i marts 2024.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, undersøgelsestype og parameter. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.title
VP3 - Påvirkning af drikkevand. Kemisk tilstand. Regionale grundvandsforekomster. 

# data[].attributes.description
Temaet viser, om den kemiske tilstand giver anledning til påvirkning af en eller flere drikkevandsindvindinger i de regionale grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Påvirkning af drikkevand. Kemisk tilstand. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser, om den kemiske tilstand giver anledning til påvirkning af en eller flere drikkevandsindvindinger i de terrænnære grundvandsforekomster. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Samlet. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede kemiske tilstand for de regionale grundvandsforekomster. Væsentlige opadgående trends og vendinger af væsentlige opadgående trends fremgår for forskellige stoffer og stofgrupper ved brug af info-knappen på de blå og sorte prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Samlet. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede kemiske tilstand for de terrænnære grundvandsforekomster. Væsentlige opadgående trends og vendinger af væsentlige opadgående trends fremgår for forskellige stoffer og stofgrupper ved brug af info-knappen på de blå og sorte prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Kildevældsvindelsnegl (Vertigo geyeri) for perioden 2012-2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Kirkebyggelinien er en 300 m beskyttelseszone målt fra kirkebygning til beskyttelse mod, at der opføres bebyggelse over 8,5 m, som virker skæmmende på kirken. Beskyttelseszonen omfatter som udgangspunkt hele området ud til en afstand af 300 m målt fra kirkebygningen.
Lov om naturbeskyttelse, §19, lovbekendtgørelse nr. 933 af 24. september 2009.

# data[].attributes.description
Kort over placering af klappladser i danske vande. Nogle er i brug i gældende tilladelser, andre er medtaget fordi der har været tilladelser der brugte dem. Det kræver en konkret vurdering fra sag til sag om en klapplads kan benyttes.

Klapning: Dumpning af overskydende havbundsmateriale efter projekter, der ikke kan nyttiggøres til forskellige formål som kystfodring og opfyldning. Hvis nyttiggørelse ikke er en mulighed, kan materialet bortskaffes på havet. Denne praksis kaldes klapning eller dumpning. Klapning kan potentielt være skadeligt for miljøet eller påvirke andre aktiviteter på havet og derfor kræver det en myndighedstilladelse fra Miljøstyrelsen. 
(Kilde: https://mst.dk/erhverv/groen-produktion-og-affald/klapning/om-klapning-paa-havet, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed af klappladser. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Formålet med klitfredningslinjen er at bevare de danske kystområder så uberørte som muligt og sikre de store natur- og landskabsværdier, der er knyttet til kystzonen. Klitfredningslinjen varetager i vidt omfang samme hensyn som strandbeskyttelseslinjen, men klitfredningen har yderligere til formål at bekæmpe og forebygge sandflugt.

Klitfredningslinjen ligger i åbne landskaber typisk 300 m fra kysten og i bebyggede områder typisk 100 m eller mindre fra kysten. Linjen er registreret i matriklen og er noteret i tingbogen på de enkelte ejendomme. Miljø- og fødevareministeren kan dog udstrække klitfredningen til at omfatte arealer indtil 500 m fra strandbreddens inderste grænse, hvis der konstateres akutte sandflugtsproblemer i området. Desuden kan der inddrages yderligere arealer under klitfredning enten efter ejerens begæring, eller hvis ejeren ikke efterkommer et påbud om bekæmpelse af sandflugt eller om begrænsning i anvendelsen af arealet.

Klitfredningslinjen kan ses som afmærket i matrikelkortet, udstillet af SDFE på kortforsyningen.

# data[].attributes.description
Spildevandsplaner anvendes i NOVANA , Vandplaner - herunder i kommunale handleplaner. Miljøministeriet er ressort for spildevandsplanlægning, mens kommunerne er administrativ myndighed.

I Plandata.dk findes to tabeller: ”Kloakopland” (polygontema) og ”Mulighed for udtræden af kloakopland” (polygontema).

Tabellen ”Kloakopland” angiver, hvilken kloakeringsstatus ejendommene iht. kommunens planer har og hvilken kloakeringsstatus de planlægges at få i fremtiden. Kloakoplande følger typisk matrikelskel, men ikke altid, så et matrikelnummer kan delvist være beliggende i/udenfor et kloakopland.

# data[].attributes.description
Et kloakopland angiver, hvilken
kloakeringsstatus ejendommene iht.
kommunens planer burde have og
hvilken kloakeringsstatus de planlægges
at få i fremtiden. Kloakoplande følger
typisk matrikelskel, men ikke altid, så et
matrikelnummer delvist kan være
beliggende i/udenfor et kloakopland.
Kommunerne er ansvarlige for
ajourføringen af data.

Beskrivelse taget fra Plandata den 30-09-2024

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Klokkefrø (Bombina bombina) for perioden 2015-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
VP3 - Kobber. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for kobber for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kobber. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for kobber for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kobber. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for kobber for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Matriklen er grundlaget for ejendomsregistreringen i Danmark og udgør en vigtig del af administrationsgrundlaget i den offentlige forvaltning. Matriklen består konceptuelt af matrikelregistret, matrikelkortet og matrikelarkivet. Registret indeholder oplysninger om arealer, herunder evt. vej- eller vandløbsarealer noteringsforhold (f.eks om landbrugsejendomme, samlede faste ejendomme eller fredskov). Matrikelkortet er et digitalt, juridisk kortværk, som viser de registrerede ejendomsgrænser og vejrettigheder. I matrikelkortet vises også de fredskovsbelagte arealer, zoner for strandbeskyttelse og klitfredning. Matrikelarkivet indeholder bl.a. tidligere gældende matrikelkort, matrikelprotokoller og registrerede matrikulære sager, herunder måloplysninger. Matrikelregistret og matrikelkortet er integreret i én samlet datamodel, hvor ”Matrikulære data” er det bærende dataelement.

Matrikulære data kan deles op i tre grupper: Elementer i basismatriklen, øvrige elementer og temaer. Basismatriklen indeholder de elementer, der indgår i den matrikulære proces, og de er vigtige elementer i bestemmelsen af den grundlæggende matrikulære situation. Elementer i basismatriklen: Matrikelskel, optaget vej, jordstykke, centroidepunkt, skelpunkt, fikspunkt, grænsesten. Øvrige elementer indeholder administrative og matrikulære områder, der automatisk kan afledes ud fra elementer i basismatriklen. De indgår således ikke direkte i den matrikulære proces, men kan bruges som støttemateriale i processen. Temaer: Region, kommune, sogn, ejerlav, herred, opmålingsdistrikt. Endelig er temaer elementer, der bygger på den
grundlæggende matrikulære situation, og som indgår i den matrikulære proces (jordrente, majoratskov, stormfald, fredskov, strandbeskyttelse, klitfredning, notering om jordforurening).

# data[].attributes.description
Dette kort viser DAGI kommuneinddeling i målforhold 1:10.000. 
Danmarks Administrative Geografiske Inddeling (DAGI) er en del af de fællesoffentlige grunddata, der distribueres via Datafordeleren i en sammenhængende datamodel. Det er et standardiseret referencedatasæt, der er velegnet til at sammenstille med andre data.
DAGI-datasættet kan anvendes i samspil med alle typer af data, f.eks. administrative, økonomiske og statistiske data. I kombinationen med andre data, kan der skabes nye produkter til formidling, analyser, beslutningsprocesser eller de kan indgå i forskellige tjenester, der benyttes i slutbrugerløsninger til borgere, sagsbehandling, ansøgninger eller analyser m.v.

1:10.000 - Se detaljerne
Er reference-målforholdet for den mest detaljerede visning af de administrative grænser. Velegnet til brug sammen med data i målforholdet 1:6.500 - 1:50:000. Det er denne skala, der udgør de egentlige DAGI-grunddata, hvor nøjagtigheden for geografisk beliggenhed er defineret til +/- 1 meter (jf. GeoDanmark-data).
Kilde: Hentet fra Geodatainfo 19-06-2023 

# data[].attributes.description
Dette kort viser DAGI kommuneinddeling i målforhold 1:250.000.
Danmarks Administrative Geografiske Inddeling (DAGI) er en del af de fællesoffentlige grunddata, der distribueres via Datafordeleren i en sammenhængende datamodel. Det er et standardiseret referencedatasæt, der er velegnet til at sammenstille med andre data.
DAGI-datasættet kan anvendes i samspil med alle typer af data, f.eks. administrative, økonomiske og statistiske data. I kombinationen med andre data, kan der skabes nye produkter til formidling, analyser, beslutningsprocesser eller de kan indgå i forskellige tjenester, der benyttes i slutbrugerløsninger til borgere, sagsbehandling, ansøgninger eller analyser m.v.

Målforhold 1:250.000 – Lav planlægning
Generaliseret visning velegnet til brug sammen med data i målforholdet 1:100.000 – 1:250.000.
Kilde: Hentet fra Geodatainfo 19-06-2023 

# data[].attributes.title
Udlægning af arealer til byzoner og sommerhusområder, forslag

# data[].attributes.description
Planlovens § 11a, 1: Kommuneplanlagte byzone og sommerhusområder "Udlægning af arealer til byzoner og sommerhusområder".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk.

# data[].attributes.title
Udlægning af arealer til byzoner og sommerhusområder, vedtaget

# data[].attributes.description
Planlovens § 11a, 1: Kommuneplanlagte byzone og sommerhusområder "Udlægning af arealer til byzoner og sommerhusområder".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven: § 11a, 3: "den kommunale detailhandelsstruktur, herunder afgrænsning af bymidter, bydelscentre, lokalcentre, områder til særlig pladskrævende varer og eventuelle aflastningsområder samt fastsættelse af det maksimale bruttoetageareal til butiksformål for det enkelte område og maksimale bruttoetagearealer for de enkelte butikker i de enkelte områder, herunder også for enkeltstående butikker.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven: § 11a, 3: "den kommunale detailhandelsstruktur, herunder afgrænsning af bymidter, bydelscentre, lokalcentre, områder til særlig pladskrævende varer og eventuelle aflastningsområder samt fastsættelse af det maksimale bruttoetageareal til butiksformål for det enkelte område og maksimale bruttoetagearealer for de enkelte butikker i de enkelte områder, herunder også for enkeltstående butikker.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kommunerne skal efter planloven opretholde og vedligeholde kommuneplanen.

Kommuneplanen omfatter en periode på 12 år og fastlægger de overordnede mål og retningslinjer for den enkelte kommunes udvikling, både i byerne og i det åbne land. Kommunalbestyrelsen skal løbende revidere kommuneplanen.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af kommuneplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.title
Kommuneplan, oversvømmelse og erosion, forslag

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 18 "udpegning af områder, der kan blive udsat for oversvømmelse eller erosion, og for etablering af afværgeforanstaltninger til sikring mod oversvømmelse eller erosion ved planlægning af byudvikling, særlige tekniske anlæg, ændret arealanvendelse m.v. i de udpegede områder" Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/R0710.aspx?id=200614#id1d600c54-d545-4dca-9be0-72d580f6fb7c Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772 Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere: https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk Kilde: Geodatainfo. 03-02-2022

# data[].attributes.title
Kommuneplan, oversvømmelse og erosion, vedtaget

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 18 "udpegning af områder, der kan blive udsat for oversvømmelse eller erosion, og for etablering af afværgeforanstaltninger til sikring mod oversvømmelse eller erosion ved planlægning af byudvikling, særlige tekniske anlæg, ændret arealanvendelse m.v. i de udpegede områder" Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/R0710.aspx?id=200614#id1d600c54-d545-4dca-9be0-72d580f6fb7c Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772 Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere: https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk Kilde: Geodatainfo. 03-02-2022

# data[].attributes.description
Kommuneplanen skal efter planloven indeholde rammer for, hvad der kan bestemmes i lokalplaner for de enkelte dele af kommunen.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af kommuneplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kommuneplanen skal efter planloven indeholde rammer for, hvad der kan bestemmes i lokalplaner for de enkelte dele af kommunen.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af kommuneplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kommunerne skal efter planloven opretholde og vedligeholde kommuneplanen.

Kommuneplanen omfatter en periode på 12 år og fastlægger de overordnede mål og retningslinjer for den enkelte kommunes udvikling, både i byerne og i det åbne land. Kommunalbestyrelsen skal løbende revidere kommuneplanen.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af kommuneplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Hvert 4. år skal kommunalbestyrelsen vedtage og offentliggøre en planstrategi efter planloven. Planstrategien er tænkt at kunne rumme en bred og langsigtet tilgang til kommunens udvikling.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kommunen kan foretage ændringer i en vedtaget kommuneplan via et kommuneplantillæg. Kommuneplantillægget fastlægger de overordnede mål og retningslinjer for den enkelte kommunes eller del af kommunens udvikling, både i byerne og i det åbne land.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kommunen kan foretage ændringer i en vedtaget kommuneplan via et kommuneplantillæg. Kommuneplantillægget fastlægger de overordnede mål og retningslinjer for den enkelte kommunes eller del af kommunens udvikling, både i byerne og i det åbne land.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kommunen kan foretage ændringer i en vedtaget kommuneplan via et kommuneplantillæg. Kommuneplantillægget fastlægger de overordnede mål og retningslinjer for den enkelte kommunes eller del af kommunens udvikling, både i byerne og i det åbne land.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
De fleste kommuneplantillæg omfatter mindre ændringer i de gældende rammebestemmelser. Ofte sker det på baggrund af et konkret bygge- eller anlægsprojekt, der ønskes gennemført.

# data[].attributes.description
Kommunerne skal efter planloven opretholde og vedligeholde kommuneplanen.

Kommuneplanen omfatter en periode på 12 år og fastlægger de overordnede mål og retningslinjer for den enkelte kommunes udvikling, både i byerne og i det åbne land. Kommunalbestyrelsen skal løbende revidere kommuneplanen.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af kommuneplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kortene/datasættene indeholder information om koncentrationen af luftforurening i Danmark. Koncentrationen beregnes som gennemsnittet i løbet af et kalenderår. Koncentrationen er stedfæstet i et grid dækkende hele Danmark, således at den geografiske variation fremgår. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Koncentration af fine partikler (PM2.5), 2022

# data[].attributes.description
Kortene/datasættene indeholder information om koncentrationen af luftforurening i Danmark. Koncentrationen beregnes som gennemsnittet i løbet af et kalenderår. Koncentrationen er stedfæstet i et grid dækkende hele Danmark, således at den geografiske variation fremgår. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM/UBM model systemet udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Koncentration af kvælstofdioxid (NO2), 2022

# data[].attributes.description
Kortene/datasættene indeholder information om koncentrationen af luftforurening i Danmark. Koncentrationen beregnes som gennemsnittet i løbet af et kalenderår. Koncentrationen er stedfæstet i et grid dækkende hele Danmark, således at den geografiske variation fremgår. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM/UBM model systemet udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.description
Kortene/datasættene indeholder information om koncentrationen af luftforurening i Danmark. Koncentrationen beregnes som gennemsnittet i løbet af et kalenderår. Koncentrationen er stedfæstet i et grid dækkende hele Danmark, således at den geografiske variation fremgår. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM/UBM model systemet udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.description
Kortene/datasættene indeholder information om koncentrationen af luftforurening i Danmark. Koncentrationen beregnes som gennemsnittet i løbet af et kalenderår. Koncentrationen er stedfæstet i et grid dækkende hele Danmark, således at den geografiske variation fremgår. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM/UBM model systemet udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
Koncentration af svovldioxid (SO2), 2022	

# data[].attributes.description
Kortene/datasættene indeholder information om koncentrationen af luftforurening i Danmark. Koncentrationen beregnes som gennemsnittet i løbet af et kalenderår. Koncentrationen er stedfæstet i et grid dækkende hele Danmark, således at den geografiske variation fremgår. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.description
Udviklingszone til ny forbindelse (Ib)

Ib.9.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til en ny forbindelse. Zonen er markeret med Ib. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ib.9.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen er at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for etablering af en fremtidig ny forbindelse.

Ib.9.3. Inden for udviklingszonen kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, såfremt det ikke vil umulig- eller vanskeliggøre anlægsprojektet. Det skal således sikres, at tilladelser tidsbegrænses eller at det på anden måde sikres, at den pågældende aktivitet eller anvendelse kan bringes til ophør uden udgifter for staten, når etableringen af transportinfrastrukturprojektet bliver aktuel. 

Ib.9.4. Inden for udviklingszonen til Als-Fynforbindelsen kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til udviklingszone for det pågældende formål eller projekt. 

Ib.9.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med transportministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til transportinfrastrukturprojektet.

Ib.9.6. Efter samråd med transportministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til transportinfrastrukturprojektet. 

Ib.9.7. Tilladelse m.v. til og planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med transportministeren.

Ib.9.8. Når transportinfrastrukturprojektet er færdigetableret ophører udlægningen af området til udviklingszone til ny forbindelse. Området bliver herefter generel anvendelseszone, med mindre det er udlagt til andre formål.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/581325.31/6207376.03/ib/Ib5?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Kommuneplanen skal ifølge §11a, 26 indeholde beliggenheden af konsekvensområder omkring erhvervsområder, jf. nr. 25.

# data[].attributes.title
Konsekvensområder - tekniske anlæg, forslag

# data[].attributes.description
Planloven §11a, pkt. 26. Konsekvensområde omkring tekniske anlæg.
"beliggenheden af konsekvensområder omkring tekniske anlæg, vindmøller og støjende fritidsanlæg m.v. i landzone, som skal friholdes for ny støjfølsom anvendelse."

# data[].attributes.description
Planloven §11a, pkt. 26. Konsekvensområde omkring tekniske anlæg.
"beliggenheden af konsekvensområder omkring tekniske anlæg, vindmøller og støjende fritidsanlæg m.v. i landzone, som skal friholdes for ny støjfølsom anvendelse."

# data[].attributes.description
Kommuneplanen skal ifølge §11a, 26 indeholde beliggenheden af konsekvensområder omkring erhvervsområder, jf. nr. 25.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder (opdelt i flade- og punkttema) geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Kortlægning af levesteder. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. kortlægning af levesteder for en række arter, der er udpegningsgrundlag for fuglebeskyttelses- og habitatområder. En kortlægning tager alene udgangspunkt i en række parametre, som siger noget om arealets kvalitet som levested. Et registreret areal kan derfor ikke anvendes som indikation for om en art er fundet på det pågældende sted eller ej.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder (opdelt i flade- og punkttema)  geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Kortlægning af levesteder. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. kortlægning af levesteder for en række arter, der er udpegningsgrundlag for fuglebeskyttelses- og habitatområder. En kortlægning tager alene udgangspunkt i en række parametre, som siger noget om arealets kvalitet som levested. Et registreret areal kan derfor ikke anvendes som indikation for om en art er fundet på det pågældende sted eller ej.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Kortlægning af naturtyper. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. især kortlægning af habitatdirektivets naturtyper inden for habitatområderne, men også statens kortlægning af værdifuld skov efter skovlovens § 25. Fladetema afgrænser arealer med forekomst af de enkelte naturtyper, og punkttema angiver position for midtpunkt af botanisk dokumentation – typisk cirkel med radius på 5 m.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Kortlægning af naturtyper. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. især kortlægning af habitatdirektivets naturtyper inden for habitatområderne, men også statens kortlægning af værdifuld skov efter skovlovens § 25. Fladetema afgrænser arealer med forekomst af de enkelte naturtyper, og punkttema angiver position for midtpunkt af botanisk dokumentation – typisk cirkel med radius på 5 m.

# data[].attributes.description
Temaet "Kortlagte landskred" viser steder, hvor der er kortlagt strukturer i landskabet, der er dannet af landskred. Der er både tale om mange tusind år gamle skred der har stabiliseret sig, og skred der er i aktiv bevægelse. Skredstrukturerne er kortlagt ved hjælp af Danmarks Højdemodel fra 2015.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra GEUS https://data.geus.dk/geusmap/

# data[].attributes.description
Hvis langstransporten (transport af havbundsmateriale langs kysten) varierer, vil der blive eroderet (fjernet) eller aflejret sand i det pågældende område.

Erosion sker, når transporten vokser i transportretningen, idet der på en sådan strækning vil blive transporteret mere sediment væk fra området, end der tilføres.

Selv om der er variationer fra år til år, vil langstransporten gå i samme retning, og tendensen til erosion på en sådan strækning vil være permanent, derfor kaldes erosion, der skyldes variation i langstransporten, for kronisk erosion.

I modsætning til akut erosion har kronisk erosion altså en permanent karakter og foregår over en længere periode.

For en given strækning kan man opstille et budget for sediment, der siger: Hvis der transporteres mere sediment væk fra et område, end der transporteres sediment ind i området, er det under erosion.

Beskrivelse hentet d.  10/06/2024 fra https://kyst.dk/klimatilpasning/kystdynamik/erosion/kronisk-erosion

# data[].attributes.description
Hvis langstransporten (transport af havbundsmateriale langs kysten) varierer, vil der blive eroderet (fjernet) eller aflejret sand i det pågældende område.

Erosion sker, når transporten vokser i transportretningen, idet der på en sådan strækning vil blive transporteret mere sediment væk fra området, end der tilføres.

Selv om der er variationer fra år til år, vil langstransporten gå i samme retning, og tendensen til erosion på en sådan strækning vil være permanent, derfor kaldes erosion, der skyldes variation i langstransporten, for kronisk erosion.

I modsætning til akut erosion har kronisk erosion altså en permanent karakter og foregår over en længere periode.

For en given strækning kan man opstille et budget for sediment, der siger: Hvis der transporteres mere sediment væk fra et område, end der transporteres sediment ind i området, er det under erosion.

Beskrivelse hentet d. 10-06-2024 fra https://kyst.dk/klimatilpasning/kystdynamik/erosion/kronisk-erosion

# data[].attributes.description
Angivelse af lavbundsjorde med 3-6 % tørv, som kan indikere arealer til supplerende kulstofprøver. Kortet er udarbejdet af DCA - Nationalt Center for Fødevarer og Landbrug i 2024.

# data[].attributes.description
Angivelse af organogene lavbundsjorder med henholdsvis 6-12 % kulstof og >12 % kulstof. Kortet er udarbejdet af DCA i 2024.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS for Tilskud til vandprojekter  d. 29-05-2024.

# data[].attributes.description
Kulturarvsarealer er arealer af særlig interesse, fordi der med en stor sandsynlighed kan findes en stor tæthed af arkæologiske lokaliteter i områderne. Arkæologiske undersøgelser forud for anlægs- og jordarbejder er omkostningskrævende for bygherren og fjerner desuden uerstattelig kulturarv. Derfor har Kulturstyrelsen sammen med de arkæologiske museer udpeget en række interesseområder, der skal skabe større hensyntagen til kulturarven i den fysiske planlægning. Kulturarvsarealerne er ikke fredede, men der kan ikke opnås tilskud fra Kulturstyrelsen til en arkæologisk undersøgelse inden for et kulturarvsareal.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 15: Kulturhistoriske bevaringsværdier og værdifulde kulturmiljøer
"Sikring af kulturhistoriske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af værdifulde kulturmiljøer og andre væsentlige kulturhistoriske bevaringsværdier".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 15: Kulturhistoriske bevaringsværdier og værdifulde kulturmiljøer
"Sikring af kulturhistoriske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af værdifulde kulturmiljøer og andre væsentlige kulturhistoriske bevaringsværdier".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.title
Kultur- og omplantningsbanker til produktion af muslinger og østers, Danmarks Havplan

# data[].attributes.description
Udviklingszone til kultur- og omplantningsbanker til produktion af muslinger og østers (Ak)

Ak.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til kultur- og omplantningsbanker til produktion af muslinger og østers. Zonen er markeret med Ak. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone til kultur- og omplantningsbanker medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ak.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til kultur- og omplantningsbanker er at sikre, at der inden for området kan etableres kultur- og omplantningsbanker til kommerciel produktion af muslinger og østers. 

Ak.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om kultur- og omplantningsbanker inden for udviklingszoner markeret med Ak. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, kan der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for kultur- og omplantningsbanker, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ak.4. Inden for udviklingszonen til kultur- og omplantningsbanker kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

Ak.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med fødevareministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til kultur- og omplantningsbanker.

Ak.6. Inden for udviklingszonen til kultur- og omplantningsbanker kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Ak.7. Efter samråd med fødevareministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til kultur- og omplantningsbanker. 

Ak.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med fødevareministeren.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/569145.78/6182078.69/ak/Ak2?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Det geografiske kvadratnet kan benyttes som referencenet sammen med baggrundskort, ortofoto eller egne data. Kvadratnettet kan vises i forskellige farver og kortprojektioner. Der findes også et europæisk EUROGRID. Det danske Kvadratnet er et supplement til EUROGRID. Begge kvadratnet kan bruges nationalt og europæisk. Det geografiske kvadratnet inddeler landet i tusindvis af transparente celler, der gør det muligt at lave kortpræsentationer, hvor kvadratnettet benyttes som et lag oven på andre webservices eller egne data. Du kan vælge mellem tre forskellige cellestørrelser – 1x1 km, 5x5 km, og 10x10 km afhængig af om du har brug for lokale regionale eller landsdækkende kortpræsentationer. De tre forskellige cellestørrelse kan hentes i kortprojektionerne: ETRS89 /UTM Zone 32 og ETRS89 / UTM Zone 33. Kvadratnettet kan vises i forskellige farver, passende til baggrundskort eller ortofotos. Kilde: Geodatainfo. 21-08-2022

# data[].attributes.description
Det geografiske kvadratnet kan benyttes som referencenet sammen med baggrundskort, ortofoto eller egne data. Kvadratnettet kan vises i forskellige farver og kortprojektioner. Der findes også et europæisk EUROGRID. Det danske Kvadratnet er et supplement til EUROGRID. Begge kvadratnet kan bruges nationalt og europæisk. Det geografiske kvadratnet inddeler landet i tusindvis af transparente celler, der gør det muligt at lave kortpræsentationer, hvor kvadratnettet benyttes som et lag oven på andre webservices eller egne data. Du kan vælge mellem tre forskellige cellestørrelser – 1x1 km, 5x5 km, og 10x10 km afhængig af om du har brug for lokale regionale eller landsdækkende kortpræsentationer. De tre forskellige cellestørrelse kan hentes i kortprojektionerne: ETRS89 /UTM Zone 32 og ETRS89 / UTM Zone 33. Kvadratnettet kan vises i forskellige farver, passende til baggrundskort eller ortofotos. Kilde: Geodatainfo. 21-08-2022

# data[].attributes.description
Datasættet viser kvælstofreduktionspotentialet fra rodzone til vandområde angivet i pct. Reduktionspotentialet anvendes sammen med kortlægningen af oplande til sårbare og meget sårbare Natura 2000 områder til fastlæggelse af Nitratklasser i henhold til husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen.

Dette er et historisk datasæt, som ikke længere opdateres.

# data[].attributes.description
Kortet viser hvor stor en procentdel af kvælstof, der omsættes eller tilbageholdes i undergrunden eller overfladevandet, fra kvælstof udvaskes fra rodzonen til det når frem til kysten. Kvælstofretentionen er beregnet med den Nationale Kvælstofmodel som en gennemsnitlig retention for perioden 1990-2010. Den Nationale Kvælstofmodel version 2020 er beskrevet i: National kvælstofmodel - version 2020, GEUS specialrapport. Metode rapport: ISBN 978-87-7871-551-7 Bilag: ISBN 978-87-7871-552-4. Begge rapporter kan downloades fra www.geus.dk

Kortet er udviklet i perioden medio 2013 til primo 2015 af GEUS og Aarhus Universitet (DCE og DCA). Kortet er revideret august 2015. Forklaring til indhold af kolonner: ID: Unikt ID15 opland nummer RedTot: Samlede retention af kvælstof i procent fra det udvaskes fra rodzonen indenfor et ID15 opland til det når et kystafsnit RedSurf: Samlede retention af kvælstof i procent fra det strømmer til overfladevandet indenfor ID15 oplandet og til det når et kystafsnit RedGW: Reduktion af kvælstof i undergrunden i procent fra det udvaskes indenfor et ID15 opland til det når frem til overfladevandssystemet MinRedTot: Minimale samlet retention i procent fra rodzonen til kyst (RedTot - UncRedTot) MaxRedTot: Maksimale samlet retention i procent fra rodzonen til kyst (RedTot + UncRedTot) UncRedTot: Usikkerhedsestimat på samlet reduktionsprocent angivet i procentpoint BiasReg: Bias Region InModel: 1: ID15 opland i målt opland; 0: ID15 opland i umålt opland; -1: ID15 opland ligger udenfor modelområde, samlet retention er estimeret som middel af samlet retention for øvrige umålte oplande. Kilde: Geus. 15-12-2020

# data[].attributes.description
Kortet er et samlelag for alle etableringer for kvælstofvådområder og indeholder tilsagn meddelt til etablering af kvælstofvådområder. Vådområdet tinglyses efter etablering. Ved etablering af kvælstofvådområder er det målet at reducere udledningen af kvælstof til fjorde og kystvande.

# data[].attributes.description
Kortet er et samlelag for alle etableringer for kvælstofvådområder og indeholder tilsagn meddelt til etablering af kvælstofvådområder. Vådområdet tinglyses efter etablering. Ved etablering af kvælstofvådområder er det målet at reducere udledningen af kvælstof til fjorde og kystvande.

# data[].attributes.title
VP3 - Kvantitativ tilstand. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kvantitative tilstand for de dybe grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kvantitativ tilstand. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kvantitative tilstand for de regionale grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kvantitativ tilstand. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kvantitative tilstand for de terrænnære grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kviksølv. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for kviksølv for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kviksølv. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for kviksølv for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kviksølv. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for kviksølv for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Kystbeskyttelsesanlæg er et datasæt som viser kystbeskyttelseskonstruktioner i Danmark. Kystbeskyttelsesanlæg indeholder følgende typer af anlæg
• Bygværk
• Bølgebryder
• Både- og badebroer (opdateret indtil 1998)
• Dige
• Div. Konstruktioner
• Høfde
• Kunstige rev (opdateret indtil 1998)
• Ledeværk (opdateret indtil 1998)
• Sandfodring
• Skråningsbeskyttelse
• Skråningsbeskyttelse uindmålt
• Stenrække
• T høfde
• Udledning (opdateret indtil 1998)
• Ydermole

Oprindelse og kvalitet:
Historisk fremstillingsmetode (optil 1999):
Konstruktionslaget blev etableret i perioden 1998-1999, og blev dannet ved at man ud fra luftfotos indtegnede de kystbeskyttelseskonstruktioner, der kunne ses på luftfotoerne.

Nutidig fremstillingsmetode (efter 1999):
Konstruktionerne bliver indtegnet efter udstedelsen af en tilladelse til etablering at anlægget. Tilføjelse af nye objekter sker som udgangspunkt kvartalsvis.
Det skal bemærkes, at lagene ’bade- og bådebroer’, ’Kunstige rev’, ’Ledeværk’, ’Udledning’ ikke længere opdateres. Dette skyldes forskellige forhold, herunder er myndighedskompetencen for bade- og bådebroer blevet uddelegeret til kommunerne, således disse som udgangspunkt administrerer disse anlæg. For lagene ’Kunstige rev’, ’Ledeværk’, ’Udledning’, karakteriseres disse konstruktioner som ”anlæg på søterritoriet”. Nye konstruktioner inden for disse indtegnes derfor i datasættet kaldet ” Anlæg på søterritoriet”.
Brugere af datalaget skal være opmærksom på, at de indtegnede konstruktioner ikke er dimensionstro. Dette skyldes at konstruktionerne ikke er indtegnet målsat, men ud fra luftfotos samt ud fra tilladelser givet fra Kystdirektoratet.

Beskrivelse hentet d. 24-05-24 fra 
https://geodata-info.dk/srv/dan/catalog.search#/metadata/2492ff69-1d6a-4234-9017-a7ca0bd597be

# data[].attributes.description
Datasættet ”Kystdirektoratets bølgemålinger” indeholder en række parametre (bl.a. højde, periode og retning) om bølger fra målestationer langs den jyske vestkyst.
Data følger ikke INPSIRE datamodellen. Kilde: Geodatainfo. 19-10-2020

# data[].attributes.description
Datasættet ”Kystdirektoratets vandstandsmålinger” indeholder vandstandsmålinger fra Kystdirektoratets målestationer. Kystdirektoratet har 34 målestationer som primært er placeret langs den jyske vestkyst.
Data følger ikke INSPIRE datamodellen. Kilde: Geodatainfo. 14-01-2021

# data[].attributes.description
Kortlægning af kystnærhedszonen. Temaet omfatter hele arealet ca. 3 km fra kystlinjen.

Kystnærhedszonen omfatter "landzonerne" og "sommerhusområderne" i kystområderne.

OBS. Senere ændringer i lovgivningen betyder at "eksisterende byzone" ikke er omfattet af bestemmelserne vedrørende kystnærhedszonen.

Den oprindelige kystnærhedszone er digitaliseret amt for amt. Printede detailkort over kystnærhedszonen i målestok 1:100.000 er udsendt til kommuner og amter i forbindelse med Miljøministeriets vejledning nr. 76 af 27. april 1993.
Beskrivelse hentet fra Geodatainfo d. 23-05-2024

# data[].attributes.title
VP3 - Kystvande med fysiske konstruktioner

# data[].attributes.description
Temaet viser kystvande, hvor der forekommer fysiske konstruktioner, eks. sluser, dæmninger og vejdæmninger. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Oprettet 2018-09-19
Temaet viser afgrænsningen af de 90 kystvandoplande i Danmark i henhold til vandområdeplaner 2015-2021. Et kystvandopland omfatter et eller flere deloplande, hvorfra al overfladeafstrømning løber gennem en række mindre og større vandløb og eventuelt søer til et bestemt punkt i et vandløb (normalt en sø eller et vandløbssammenløb). Koordinaterne til kystvandoplandene fremgår af bekendtgørelse om afgrænsning af kystvandoplande.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Laks (Salmo salar) for perioden 2004-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Ørredkortet viser bestanden af ørred- og lakseyngel fra naturlig gydning på mere end 5.000 stationer i de vandløb, som DTU Aqua undersøger i forbindelse med udarbejdelse af Planer for Fiskepleje. Man kan bl.a. se på kortet, at mange bække under to meters bredde er vigtige gydeområder for ørred. Det har man vidst i mange år - men nu er det blevet nemmere at få overblik over vandløbenes økologiske tilstand og betydning som gydevandløb for ørred og laks.

Man beregner bestanden af ørred- og lakseyngel forskelligt i små og store vandløb. Derfor viser kortet bestandene af ørred- og lakseyngel via:
- to slags symboler i forhold til vandløbets bredde
- farvekoder for den økologiske tilstand i forhold til ørredindekset.

DTU Aqua undersøger hvert efterår fiskebestanden ca. 500 steder i vandløb, som vurderes egnet for ørreder. Det er vandløb med passende fald og vandhastigheder, så der naturligt kan være ørred og/eller laks i det. Der er aldrig udsat ørred- og lakseyngel før undersøgelserne, så forekomst af yngel viser, at vandløbet bliver brugt til gydning af den naturlige ørred- eller laksebestand.

De indsamlede data indgår i det digitale ørredkort og bruges som udgangspunkt for en vurdering af tilstanden i hvert vandløb. Desuden bruger Miljøstyrelsen DTU Aquas data i forbindelse med vandområdeplanerne. Med DTU Aquas data er det muligt at beregne den økologiske tilstand i forhold til ørredindekset, hvor tætheden af ørred- og lakseyngel er indikator for den økologiske tilstand i vandløbene.

Beskrivelse udarbejdet af DTU Aqua, august 2024

# data[].attributes.description
Planlovens landzonebestemmelser indeholder bestemmelser om udstykning, bebyggelse samt ændring af anvendelse af bygninger og arealer i landzonen.
Hovedformålet med landzonebestemmelserne er at forhindre ukontrolleret og spredt bebyggelse og anlæg i det åbne land og bevare værdifulde landskaber og natur.

Kommunerne er forpligtet til at indberette landzonetilladelser til Plandata.dk.

”§ 35. I landzoner må der ikke uden tilladelse fra kommunalbestyrelsen foretages udstykning, opføres ny bebyggelse eller ske ændring i anvendelsen af bestående bebyggelse og ubebyggede arealer, jf. dog §§ 5 u og 36-38. Ved kommunalbestyrelsens tilladelse efter 1. pkt. kan der lægges særlig vægt på kommuneplanens retningslinjer for omdannelseslandsbyer.”

(Læs mere i Planlovens § 35 stk. 2-10 samt §§ 36-38): https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=196967

Se yderligere indberettede landzonetilladelser på http://kort.plandata.dk/spatialmap

# data[].attributes.description
Okkerpotentielle områder er udpegede lavbundsarealer, hvoraf en del er kortlagt for svovlsurhed (pyritindhold). Mht. okker er lavbundsområderne inddelt i følgende klasser:
Klasse I > 50% af profilerne indeholder stærkt forsurede prøver.
Klasse II 20-50% af profilerne indeholder stærkt forsurede prøver.
Klasse III <20% af profilerne indeholder stærkt forsurede prøver. 
Klasse IV ingen forsurede prøver.
Klasse V ikke klassificeret.
Data opdateres ikke.

# data[].attributes.description
Kortet viser potentialet for udtagning af lavbundsjorder i henhold til Landbrugsstyrelsens ordning for Lavbundsprojekter.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 13 Lavbundsarelaer
”lavbundsarealer, herunder beliggenheden af lavbundsarealer, der kan genoprettes som vådområder”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 13 Lavbundsarelaer
”lavbundsarealer, herunder beliggenheden af lavbundsarealer, der kan genoprettes som vådområder”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Kortet er et samlelag for alle etableringer til lavbundsprojekter og indeholder tilsagn meddelt til etablering af lavbundsprojekter. Lavbundsprojektet tinglyses efter etablering. Et lavbundsprojekt har til formål at reducere co2-udledning fra tørvejorde.

# data[].attributes.description
Kortet er et samlelag for alle forundersøgelser til lavbundsprojekter og indeholder tilsagn meddelt til forundersøgelse til lavbundsprojekter. Forundersøgelserne skal belyse om det er muligt at etablere et lavbundsprojekt med henblik på at reducere co2-udledning fra tørvejorde.

# data[].attributes.description
De lave målebordsblade er historiske, topografiske kort i målforhold 1:20000 fra perioden 1901 – 1971. For Sønderjylland er første udgivelse i 1938. Kilde: Geodatainfo.

# data[].attributes.title
NP3 - Levesteder almindelig ryle - tilstand

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for almindelig ryle (Calidris alpina). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for brushane (Philomachus pugnax). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for dværgmåge (Hydrocoloeus minutus). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for dværgterne (Sternula albifrons). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for Eremit (Osmoderma eremita). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for fjordterne (Sterna hirundo). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for havterne (Sterna paradisaea). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
NP3 - Levesteder hvidbrystet præstekrave - tilstand

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for hvidbrystet præstekrave (Charadrius alexandrinus). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for klokkefrø (Bombina bombina). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for klyde (Recurvirostra avosetta). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
NP3 - Levesteder plettet rørvagtel - tilstand

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for plettet rørvagtel (Porzana porzana). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for rørdrum (Botaurus stellaris). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for rørhøg (Circus aeruginosus). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for sandterne (Gelochelidon nilotica). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
NP3 - Levesteder sorthovedet måge - tilstand

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for sorthovedet måge (Ichthyaetus melanocephalus). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for sortterne (Chlidonias niger). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for splitterne (Thalasseus sandvicensis). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
NP3 - Levesteder stor vandsalamander - tilstand

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for stor vandsalamander (Triturus cristatus). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser kortlagte potentielle levesteder for tinksmed (Tringa glareola). Data fra 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Liden Najade (Najas flexilis) for 2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.description
Et areal betegnes som lokaliseret (uafklaret), hvis der er oplysninger, som endnu ikke er i vurderet i forhold til kortlægning.
Uafklarede oplysninger kan eksempelvis være historiske oplysninger vedrørende tidligere aktiviteter på en grund eller oplysninger om fund af forurening.
Uafklarede oplysninger kan dermed efter yderligere gennemgang af eksempelvis arkiver og sagsbehandling resultere i en kortlægning af en grund eller i en status som "Udgået før kortlægning".

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Denne tabel indeholder et udsnit af en lokalitets data, bla. lokalitetsnavn, kommune region og specifikke data så som lokalitetens branche, aktivitet, offentlig indsats og stoffer.

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Lokaliserede arealer, er de arealer, hvorpå regionen har oplysninger, som endnu ikke er vurderet i forhold til kortlægning jf. jordforureningsloven. Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Lokalplan-delområder er en underopdeling af temaet "lokalplan". Kommuner er forpligtet til at indberette lokalplaner til Plandata.dk. Lokalplandelområder skal overholde samme retsmæssige bestemmelser som lokalplaner.

# data[].attributes.description
Lokalplan-delområder er en underopdeling af temaet "lokalplan". Kommuner er forpligtet til at indberette lokalplaner til Plandata.dk. Lokalplandelområder skal overholde samme retsmæssige bestemmelser som lokalplaner.

# data[].attributes.description
Forslag til lokalplaner som er i offentlig høring.

# data[].attributes.description
Vedtagne (gældende) lokalplaner og tilsvarende planer vedtaget under tidligere lovgivning, fx byplanvedtægter og temalokalplaner. 

Kommuner er forpligtet til at indberette lokalplaner til Plandata.dk.

# data[].attributes.description
Rundt om i landet - og især tæt ved flyvepladserne - er der opstillet en række anlæg, som luftfartøjer og flyveledelsen benytter sig af. Det drejer sig om kommunikationsanlæg, navigationsanlæg og overvågningsanlæg (radar). Populært kaldet CNS-anlæg. C for Communications, N for Navigation og S for Surveillance.

Funktionaliteten af disse anlæg - og dermed flyvesikkerheden - kan blive påvirket ved byggeri, eller geostrukturelle ændringer i landskabet. F. eks. opførelse af bygninger, master eller vindmøller, men også større jordvolde, grundvandssænkning etc., kan have indflydelse på anlæggets funktion. Ligeledes kan udstyr eller maskiner have indflydelse - f. eks. kraner.

Nogle luftfartsanlæg er helt eller delvis sikret med servitutter i en radius af 300 m, men dette udgør desværre sjældent en tilstrækkelig beskyttelse. Vindmøller har vist sig at kunne påvirke flere af ovennævnte typer anlæg i afstande op til 15 km fra anlægget men ikke alle typer anlæg er dog så følsomme.

Anlæggene er vist på plandata.dk, og her fremgår også de aktuelle respektafstande henholdsvis for anlæg og byggeri og for vindmøller.

Det er NAVIAR der driver langt de fleste lufttrafiktjeneste anlæg, Forsvaret har også enkelte anlæg i drift. Ved planlægning af byggeri og anlæg samt vindmøller indenfor de angivne respektafstande bør nærmeste flyveplads kontaktes. I tvivlstilfælde vil Naviair normalt kunne svare på, hvem der har ansvaret for det pågældende anlæg.

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.trafikstyrelsen.dk/arbejdsomraader/luftfart/flyvepladser/flyvepladser-og-planlaegning#heading6

# data[].attributes.description
Rundt om i landet - og især tæt ved flyvepladserne - er der opstillet en række anlæg, som luftfartøjer og flyveledelsen benytter sig af. Det drejer sig om kommunikationsanlæg, navigationsanlæg og overvågningsanlæg (radar). Populært kaldet CNS-anlæg. C for Communications, N for Navigation og S for Surveillance.

Funktionaliteten af disse anlæg - og dermed flyvesikkerheden - kan blive påvirket ved byggeri, eller geostrukturelle ændringer i landskabet. F. eks. opførelse af bygninger, master eller vindmøller, men også større jordvolde, grundvandssænkning etc., kan have indflydelse på anlæggets funktion. Ligeledes kan udstyr eller maskiner have indflydelse - f. eks. kraner.

Nogle luftfartsanlæg er helt eller delvis sikret med servitutter i en radius af 300 m, men dette udgør desværre sjældent en tilstrækkelig beskyttelse. Vindmøller har vist sig at kunne påvirke flere af ovennævnte typer anlæg i afstande op til 15 km fra anlægget men ikke alle typer anlæg er dog så følsomme.

Anlæggene er vist på plandata.dk, og her fremgår også de aktuelle respektafstande henholdsvis for anlæg og byggeri og for vindmøller.

Det er NAVIAR der driver langt de fleste lufttrafiktjeneste anlæg, Forsvaret har også enkelte anlæg i drift. Ved planlægning af byggeri og anlæg samt vindmøller indenfor de angivne respektafstande bør nærmeste flyveplads kontaktes. I tvivlstilfælde vil Naviair normalt kunne svare på, hvem der har ansvaret for det pågældende anlæg.

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.trafikstyrelsen.dk/arbejdsomraader/luftfart/flyvepladser/flyvepladser-og-planlaegning#heading6

# data[].attributes.title
NP3 - Lysåbne naturtyper (2004 - 2006) - Naturtilstand

# data[].attributes.description
Naturtilstandsklasse for lysåbne habitatnaturtyper kortlagt  perioden 2004-2006 (suppleret 2007-2009). Hvis # forekommer i label på et areal, fx rigkær (60%) " betyder det, at der kortlagt mere end en habitatnaturtype på arealet.  Data fra Naturdatabasen. 
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
NP3 - Lysåbne naturtyper (2010 - 2012) - Naturtilstand

# data[].attributes.description
Naturtilstandsklasse for lysåbne habitatnaturtyper kortlagt  perioden 2010-2012 (suppleret 2012-2014). Hvis # forekommer i label på et areal, fx rigkær (60%) " betyder det, at der kortlagt mere end en habitatnaturtype på arealet.  Data fra Naturdatabasen. 
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Lys skivevandkalv (Graphoderus bilineatus) for perioden 2015-2017. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Måledybder, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, bunddybde og sigtdybde. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige resultater fra Måledybder, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, springlag, bunddybde og sigtdybde. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af målestationer anvendt til tilstandsvurdering af de dybe grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af målestationer anvendt til tilstandsvurdering af kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af målestationer anvendt til tilstandsvurdering af de regionale grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af målestationer anvendt til tilstandsvurdering af søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Målestationer terrænnært grundvand

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af målestationer anvendt til tilstandsvurdering af de terrænnære grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af målestationer anvendt til tilstandsvurdering af vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Makroalger, Hårdbundsfauna, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, art, dækningsgrad og antal / m2. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Makroalger, Hårdbundsfauna, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, transekt, målested og art. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Temaet viser marin habitatnatur indenfor habitatområderne kortlagt i perioden i perioden 2004-2018. Data fra Miljøstyrelsen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Markblokkortet er et digitalt markkort med landbrugsarealer samlet i markblokke. En markblok er en geografisk sammenhængende enhed bestående af landbrugsarealer. Markblokkortet bliver opdateret løbende på baggrund af ortofoto og indberetninger fra landbrugere og myndigheder.

# data[].attributes.description
Laget viser alle de marker under folkekirken, hvortil der i 2019 blev søgt arealstøtte. Det vil sige, at laget viser alle de marker under folkekirken, som er i landbrugsmæssig udnyttelse og bortforpagtet. Som udgangspunkt vil der være et overlap mellem markarealerne og ejendomslaget, dog med enkelte undtagelser, der kan skyldes små forskelle i datakilder. 

Data er udarbejdet ved udtræk af registerdata fra Ejerfortegnelsen og gis polygoner fra Matriklen (Geodatastyrelsen) for alle virksomheder, som i det Centrale Virksomhedsregister er registreret som Folkekirkelige institutioner. Der tages forbehold for evt. mangelfulde registreringer af virksomheds- og ejerskabsoplysninger samt manglende synkronicitet mellem de anvendte registre på tidspunktet for opgørelsen.  

Data er udarbejdet af Aarhus Universitet for Folkekirkens Grønne Omstilling. 
Se mere om Folkekirkens Grønne Omstilling på:
- https://folkekirkensgroenneomstilling.dk/viden-og-inspiration/folkekirkens-jorder
- https://folkekirkensgroenneomstilling.dk/_Resources/Persistent/0/c/0/d/0c0d6bfd2b0f274f18bad824e8a807dcab758ac5/040923%20Guide%20-%20beskrivelse%20af%20lag%20p%C3%A5%20WebGIS%20-%20Folkekirkens%20jorder.pdf

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) sediment, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) sediment, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) sediment, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) vand, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) vand, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.title
Miljøfremmede stoffer i biota fisk Marin

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) biota, fisk, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art, analysefraktion, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) biota, fisk, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art, analysefraktion, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.title
Miljøfremmede stoffer i biota fisk Vandløb

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) biota, fisk, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, analysefraktion, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.title
Miljøfremmede stoffer i biota muslinger Marin

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) biota, muslinger, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, art, analysefraktion, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder data om miljøvurderinger af projekter - tidligere kendt under forkortelsen VVM. 
Datasættet indeholder både miljøkonsekvensrapporter der indrapporteres af myndigheder samt rapporter fra 1994 til 2023, der er indsamlet i forbindelse med DREAMS projektet (https://dreamsproject.dk/).

Vær opmærksom på, at det ikke er en fuldstændig samling af miljøkonsekvensrapporter. 

Geometrierne tilknyttet de miljøkonsekvensrapporter (fra før december 2023) er alle etableret af Danmarks Miljøportal med udgangspunkt i kort og beskrivelser i rapporterne.

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kemisk tilstand. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kemiske tilstand for de dybe grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kvantitativ tilstand. Dybe grundvandsforekomster 

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kvantitative tilstand for de dybe grundvandsforekomster. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kemisk tilstand. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kemiske tilstand for kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne 

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Samlet økologisk tilstand eller potentiale. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømålet for den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kemisk tilstand. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kemiske tilstand for de regionale grundvandsforekomster. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kvantitativ tilstand. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for de regionale grundvandsforekomsters kvantitative tilstand.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kemiske tilstand for søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Samlet økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den samlede økologiske tilstand eller det samlede økologiske potentiale for søer. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kemisk tilstand.  Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kemiske tilstand for de terrænnære grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kvantitativ tilstand. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for den kvantitative tilstand for de terrænnære grundvandsforekomster. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Kemisk tilstand. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for kemisk tilstand for vandløb.  

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Miljømål. Samlet økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser miljømål for vandløbenes samlede økologiske tilstand eller potentiale.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder data om miljøvurderinger af projekter - tidligere kendt under forkortelsen VVM. 
Datasættet indeholder både miljøkonsekvensrapporter der indrapporteres af myndigheder samt rapporter fra 1994 til 2023, der er indsamlet i forbindelse med DREAMS projektet (https://dreamsproject.dk/).

Vær opmærksom på, at det ikke er en fuldstændig samling af miljøkonsekvensrapporter.

Geometrierne tilknyttet miljøkonsekvensrapporterne fra før december 2023 er alle etableret af Danmarks Miljøportal med udgangspunkt i kort og beskrivelser i rapporterne.

# data[].attributes.description
De administrative grænser viser hvilke geografiske områder de enkelte enheder i Miljøstyrelsen er ansvarlige for ift. den nationale overvågning (NOVANA) samt Havstrategidirektivet (HSD).

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Mindre strengt miljømål - Tekniske årsager. Dybe grundvandsforekomst. Kemisk parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser dybe grundvandsforekomster med "Mindre strengt miljømål - Tekniske årsager". Undtagelsen giver mindre strengt miljømål end god kemisk tilstand i perioden 2021-2027, hvor en eksisterende overskridelse af miljøkvalitetskrav for visse stoffer accepteres.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Mindre strengt miljømål - Tekniske årsager. Regionale grundvandsforekomst. Kemisk parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser reginale grundvandsforekomster med "Mindre strengt miljømål - Tekniske årsager". Undtagelsen giver mindre strengt miljømål end god kemisk tilstand i perioden 2021-2027, hvor en eksisterende overskridelse af miljøkvalitetskrav for visse stoffer accepteres.

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Mindre strengt miljømål - Uforholdsmæssig store omkostninger. Søer, Økologiske parameter

# data[].attributes.description
Temaet viser tildeling af undtagelsen "Mindre strengt miljømål - uforholdsmæssigt store omkostninger" for søer, Økologiske parameter.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Undtagelse. Mindre strengt miljømål - Tekniske årsager. Terrænnær grundvandsforekomst. Kemiske parameter.

# data[].attributes.description
Temaet viser terrænnære grundvandsforekomster med "mindre strengt miljømål - Tekniske årsager". Undtagelsen giver mindre strengt miljømål end god kemisk tilstand i perioden 2021-2027, hvor en eksisterende overskridelse af miljøkvalitetskrav for visse stoffer accepteres.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - MTBE. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for MTBE for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - MTBE. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for MTBE for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - MTBE. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for MTBE for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
Mulige placeringer af friluftsanlæg i grønne kiler (Fingerplan)

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Mygblomst (Liparis loeselii) for perioden 2013 til 2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.description
Kortet viser områder beliggende i tilknytning til Natura 2000-områder, der er opført på bilag 6 til Bekendtgørelsen om tilskud til vådområdeprojekter og lavbundsprojekt, hvor lavbundsindsatsen kan bidrage til at udvide eller understøtte naturtyper eller artslevesteder.

# data[].attributes.description
De Nationale Geologiske Interesseområder er udpeget af Skov- og Naturstyrelsen i 1984. De ca. 200 områder har betydning ikke alene for forskning og undervisning, men også for turisme og ressourceundersøgelser. Udpegningen er sket for at sikre, at de nationale geologiske værdier indgår med stor vægt i planlægningen af det åbne land; - at der bliver foretaget en løbende overvågning af lokaliteternes tilstand; - og at den nødvendige pleje bliver udført. 

Beskrivelsen hentet 24-09-2024 fra https://mst.dk/media/iaphk1em/geologi-i-kommuneplanlaegningen-for-det-aabne-land.pdf

# data[].attributes.description
De nationale geologiske kystinteresser dækker over 99 lokaliteter langs Danmarks 7300 km lange kystlinje. Lokaliteterne er udpeget af Skov- og Naturstyrelsen i 2004, de fleste for at fremhæve de mangeartede processer, der siden istiden har skabt de meget afvekslende, danske kystlandskaber. 

Beskrivelsen hentet 06-09-2024 fra https://mst.dk/media/iaphk1em/geologi-i-kommuneplanlaegningen-for-det-aabne-land.pdf

# data[].attributes.description
En dansk nationalpark omfatter nogle af Danmarks mest enestående og værdifulde naturområder og landskaber. Områder, som både betyder noget for os danskere, men som også har og vil få international opmærksomhed og betydning.

Det er meningen, at nationalparkerne under ét skal rumme alle de vigtigste danske naturtyper. Skove og vores åbne kulturlandskab med dyrkede marker, græsarealer og levende hegn vil også indgå sammen med landsbyer og mindre bysamfund. En nationalpark kan omfatte både land, fjorde og arealer på havet.

Oprettelsen af nationalparker er med til at udvikle, sikre og bevare enestående dansk natur, landskaber og kulturhistoriske værdier. Ved at oprette nationalparker sikrer vi, at områdernes landskaber, de geologiske formationer og de kulturhistoriske værdier ikke går tabt - men netop bliver bevaret og gjort synlige, så de kommer alle til gode. Det giver dig samtidig bedre muligheder for friluftsliv. Du vil kunne komme til at opleve storslåede og flotte landskaber, se sjældne og truede arter og færdes i uberørte naturområder, hvor naturen helt får lov at passe sig selv. Hertil kommer, at nationalparkerne vil kunne medvirke til at styrke den lokale, erhvervsmæssige udvikling, f.eks. i form af øget turisme.

Beskrivelse er hentet fra 
https://danmarksnationalparker.dk/om-nationalparker
 d. 12-09-2024

# data[].attributes.description
Laget indeholder alle gældende tilsagn givet til anlæg af et Natura 2000 projekt om Naturlige vandstandsforhold (Hydrologiprojekter). Data opdateres ikke.

# data[].attributes.description
Områder inden for Natura 2000- udpegningen, hvor der, i henhold til nedennævnte bekendtgørelse, kan søges om tilskud til rydning af tilgroede arealer. Områderne er opdelt i fire rydningsklasser, hvor rydningsklasse 1 angiver højest prioriterede arealer og rydningsklasse 4 angiver lavest prioriterede arealer. Områderne er udpeget på grundlag af en faglig vurdering fra Naturstyrelsen. Data opdateres ikke.

# data[].attributes.description
Et EF-fuglebeskyttelsesområde er ét af tre slags internationale naturbeskyttelsesområder: EF-fuglebeskyttelsesområder, EF-habitatområder samt Ramsarområder. De to førstnævnte betegnes samlet Natura 2000 områder. Levestederne for mange fuglearter forringes eller er direkte truede. Fuglebeskyttelsesområder er med til at opretholde og sikre levestederne. I Danmark er områderne især vigtige for mange vandfugle. Hvert område er udpeget for at beskytte bestemte fuglearter.

# data[].attributes.description
Et EF-habitatområde er ét af tre slags internationale naturbeskyttelsesområder: EF-fuglebeskyttelsesområder, EF-habitatområder samt Ramsarområder. De to førstnævnte betegnes samlet Natura 2000 områder.

# data[].attributes.description
Kortet indeholder alle gældende tilsagn givet til anlæg af et Natura 2000 projekt om naturlige vandstandsforhold (Hydrologiprojekter). Formålet er at etablere naturlige vandstandsforhold i særligt udpegede Natura 2000-områder.

# data[].attributes.description
Kortet indeholder alle gældende tilsagn givet til forundersøgelser af et Natura 2000 projekt om naturlige vandstandsforhold (Hydrologiprojekter). Formålet med en forundersøgelse er at belyse om det er muligt at etablere naturlige vandstandsforhold i særligt udpegede Natura 2000-områder.

# data[].attributes.description
Geografisk dækning af de i alt 257 udlagte Natura 200 områder.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Geografisk dækning af de i alt 250 udlagte Natura 2000-områder i Danmark. Natura 2000-områderne omfatter: 
- EF fuglebeskyttelsesområder,
- EF habitatområder og
- Ramsarområder.

Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 26-08-24. 

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Besigtigelser. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. kommunale besigtigelser i relation til naturbeskyttelseslovens § 3, statslige besigtigelser fra opdatering af § 3-registreringen, § 3-relaterede besigtigelser foretaget af DCE i forskningsøjemed samt naturregistreringer (primært § 3) fra de tidligere amter.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Besigtigelser. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. kommunale besigtigelser i relation til naturbeskyttelseslovens § 3, statslige besigtigelser fra opdatering af § 3-registreringen, § 3-relaterede besigtigelser foretaget af DCE i forskningsøjemed samt naturregistreringer (primært § 3) fra de tidligere amter.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Besigtigelser. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedr. kommunale besigtigelser i relation til naturbeskyttelseslovens § 3, statslige besigtigelser fra opdatering af § 3-registreringen, § 3-relaterede besigtigelser foretaget af DCE i forskningsøjemed samt naturregistreringer (primært § 3) fra de tidligere amter.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 14 naturbeskyttelsesområder og Økologiske forbindelser
”varetagelsen af naturbeskyttelsesinteresserne, herunder beliggenheden af naturområder med særlige naturbeskyttelses-interesser, af økologiske forbindelser samt af potentielle naturområder og potentielle økologiske forbindelser”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 14 naturbeskyttelsesområder og Økologiske forbindelser
”varetagelsen af naturbeskyttelsesinteresserne, herunder beliggenheden af naturområder med særlige naturbeskyttelses-interesser, af økologiske forbindelser samt af potentielle naturområder og potentielle økologiske forbindelser”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Natur (Naturdatabasen) er Danmarks autoritative database til naturdata. Naturdatabasen indeholder myndighedsindsamlet data om naturen i Danmark, som naturobservationer og arts forekomster.
Data opdateres og vedligeholdes hovedsageligt af Kommuner og Stat, samt andre private virksomheder, der i forbindelse med administrative opgaver og projekter, overvåger naturen i Danmark. Data udstilles via Danmarks Naturdata applikationen (https://naturdata.miljoeportal.dk/), hvor brugere let kan fremsøge data. Du kan lære mere om REST-tjenesten via Swagger definitionen. Du kan finde links til disse nedenfor.

# data[].attributes.description
Temaet viser vandområder der er periodevis udtørrende, saltvandspåvirkede mv.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Naturlige, kunstige eller stærkt modificerede. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser kystvande, der karakteriseres som naturlige, kunstige eller stærkt modificerede. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Naturlige, kunstige eller stærkt modificerede. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser søer, der karakteriseres som naturlige, kunstige eller stærkt modificerede. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Naturlige, kunstige eller stærkt modificerede. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb, der er udpeget som naturlige, kunstige eller stærkt modificerede. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Naturligt tilgroede arealer, der er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3. Arealerne er taget med, hvis der er kronedække ned til 10-20%. Skove, der er opvokset med naturlig tilgroning med træer, har større potentiale for at indeholde ammoniakfølsom skov.

# data[].attributes.description
Denne del af de potentiel ammoniakfølsomme skove, bygger på kortlægning af nøglebiotoper bl.a. som led i udarbejdelsen af grønne driftsplaner. Skovene på dette kortlag er med, hvis de i kortlægningen af ”High Nature Value”, har en score på 13 eller mere, hvilket giver fokus på særligt værdifulde arealer.

# data[].attributes.title
Naturmæssigt særlig værdifuld skov på offentlige arealer (§25-skov)

# data[].attributes.description
Naturmæssigt særlig værdifuld skov er beskrevet i Skovlovens § 25, hvorfor disse skove også omtales som § 25-skove.
Naturmæssigt særlig værdifuld skov indeholder naturværdier, der
rækker ud over det gennemsnitlige og almindelige. Det er skov, som har særlig stor betydning for at bevare biologisk mangfoldighed i Danmark. Beskrivelse af de forskellige skovtyper indenfor § 25 findes i den til kortlægningen udviklede § 25-nøgle:
https://mst.dk/media/132958/p25_skovnoegle.pdf
Naturmæssigt særlig værdifuld skov er kortlagt af Miljøstyrelsen i alle offentlige skove.

# data[].attributes.description
Natur- og Friluftskortet er initieret af GeoDanmark og udviklet i et samarbejde mellem Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur (SDFI), de danske kommuner, Naturstyrelsen og flere foreninger, med henblik på at få et nyt og fælles kort, som reference for oplevelser i naturen.

Natur– og Friluftskortet gør det nemt for fx kommuner og andre offentlige myndigheder at formidle aktiviteter i naturen, ved at supplere med egne lokale naturtemaer. Kortet har et generelt fokus på naturområder og de informationer, som er nødvendige, når man skal orientere sig i, eller planlægge aktiviteter i naturen.

Kortet er udviklet til og målrettet for anvendelse på skærm. Det er nemt at bruge til planlægning derhjemme og til at have med ud i naturen, fx på sin smartphone.

Visualisering i de forskellige skalaer
Kortet indeholder forskellig informationer i forskellige skalaer. Mange informationer i de store skalaer og få informationer i de mindre skalaer. Kortet kan således bruges til at skabe overblik over større naturområder eller som detailkort til fx en gåtur i skoven.

Få overblik (1:500.000 - 1:2.500.000)
De små skalaer er designet til overordnet orientering. Kortet indeholder byer, bynavne og større veje, dvs. informationer der gør det muligt at få et overblik over naturområder af interesse.

Lav planlægning (1:50.000 - 1:500.000)
De midterste skalaer er designet til planlægning af transport til naturområdet, hvor brugeren fx skal kunne finde ud af, om det er bedst at cykle, køre i bil eller benytte den offentlig transport for at komme frem til den ønskede destination. Som afsæt for friluftsaktiviteter er vejnettet, rute- og frakørselsnumre og togstationer fremhævet.

Se detaljerne (1:6.500 - 1:50:000)
De store skalaer er designet til planlægning eller udførelse af selve aktiviteten. I disse skalaer er der derfor fokus på de elementer i landskabet, som typisk er relevante at navigere efter, når brugeren færdes i naturen. Det er fx stier, kirker, højspændingsledninger, vindmøller eller tilsvarende. I denne skala er derudover tilføjet flere vejnavne og brugsgrænser, som gør det nemmere for brugeren at finde vej.

# data[].attributes.description
Natur- og miljøbeskyttelsesområder (N)

N.1. Områder inden for de danske havområder, der indgår i et område, som er udpeget som henholdsvis havstrategiområder, Natura 2000-områder (habitatområder, fuglebeskyttelsesområder), Ramsarområder, natur- og vildtreservater eller områder, som er fredede, er angivet i havplanen som natur- og miljøbeskyttelsesområder. Områderne er markeret med (N). 

N.2. Angivelsen af natur- og miljøbeskyttelsesområderne er afgrænset ind imod havplanens kystlinje. De nærmere regler for områderne fremgår af natur- og miljøbeskyttelseslovgivningen og beskyttelsen af områderne følger afgrænsningen heri. 

N.3. Formålet med angivelsen af natur- og miljøbeskyttelsesområder er at sikre, at havplanen afspejler de områder som er udlagt til havstrategiområder og Natura 2000-områder eller som er fredede for at sikre beskyttelse af havets natur og miljø.

N.4. Havstrategiområder og Natura 2000-områder, som er i høring samtidig med udkast til den første havplan, er også angivet i havplanen som natur- og miljøbeskyttelsesområder. Områderne er markeret med (N). Når områderne er udpeget, er de omfattet af N.1.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/627078.05/6123735.59/n/N73?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder oplysninger om reservaternes geografiske afgrænsning og udpegningsgrundlag til brug for myndigheder, interesseorganisationer og brugere.

# data[].attributes.title
VP3 - Nikkel. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for nikkel for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nikkel. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for nikkel for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nikkel. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for nikkel for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nitrat. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for nitrat for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nitrat. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for nitrat for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nitrat. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for nitrat for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.  

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
NP3 - Analyseret fiskeriintensitet 2013-2018

# data[].attributes.description
Temaet viser analyse af fiskeriintensiteten med bundslæbende redskaber i kvadrater på 100x100m ud
fra positionsdata for danske fiskerifartøjer. Intensiteten fortæller hvor mange gange havbunden i de enkelte kvadrater potentielt er blevet påvirket af fiskeredskaber i 2013-2018. Kortet er udarbejdet vha. forskellige typer positionsdata (VMS, AIS, Black Box) med varierende præcision og registreringseffektivitet, hvor positionsdata er ved en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå. Analysen viser hvor mange gange kvadratet potentielt kan være blevet påvirket af fiskeri i løbet af perioden. Intensiteten er beregnet som "swept area ratio" (SAR) ved at dele periodens samlede potentielle
redskabspåvirkning i hvert kvadrat (fodaftrykket målt i m2) med arealet af kvadratet (10.000 m2). 

Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 26-08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser analyse af fiskeriintensiteten med bundslæbende redskaber i kvadrater på 100x100m ud
fra positionsdata for danske fiskerifartøjer. Intensiteten fortæller hvor mange gange havbunden i de enkelte kvadrater potentielt er blevet påvirket af fiskeredskaber i 2018. Kortet er udarbejdet vha. forskellige typer positionsdata (VMS, AIS, Black Box) med varierende ræcision og registreringseffektivitet, hvor positionsdata er ved en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå. Analysen viser hvor mange gange kvadratet potentielt kan være blevet påvirket af fiskeri i løbet af perioden. Intensiteten er beregnet som "swept area ratio" (SAR) ved at dele periodens samlede potentielle
redskabspåvirkning i hvert kvadrat (fodaftrykket målt i m2) med arealet af kvadratet (10.000 m2). 
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Geografisk udstrækning af de biogeografiske regioner (2 terrestriske og 2 marine), som Danmark tilhører. Data fra European Environmental Agency, EEA.

Udpegningen af habitatområder koordineres af EU. I den forbindelse er EU blevet underopdelt i 7 delområder - også kaldet biogeografiske regioner. Regionerne er tilstræbt afgrænset, således der indenfor en region er stort fællesskab landene imellem i forhold til forekomsten af arter og naturtyper. Danmark tilhører to biogeografiske regioner - Atlantisk region og Kontinental region. Grænsen mellem de to regioner følger den jyske højderyg.

Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Nuancering af kortlægning på V2, på baggrund af den risiko, den kortlagte forurening udgør eller kan udgøre for den aktuelle anvendelse til boligformål.

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Lokaliserede arealer, er de arealer, hvorpå regionen har oplysninger, som endnu ikke er vurderet i forhold til kortlægning jf. jordforureningsloven. Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Gennem API'et er det muligt at hente vandstands- og vandtemperaturmålinger fra DMI's og Kystdirektoratets målestationer i Danmark. 
Der er tale om automatisk indhentede data, som opdateres i realtid og derfor ikke er kvalitetssikrede. Kilde: Geodatainfo. 22-03-2022

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Odder (Lutra lutra) for 2017. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Kortet viser placeringen af økologiske marker, der er fuldt omlagte, under omlægning eller planlagt at skulle omlægges til økologisk jordbrugsproduktion. Af kortet kan man dog ikke se om marken er fuldt omlagt eller under omlægning til økologisk produktion. Attributtabellen indeholder bl.a. et EjerNr., som er et fortløbende nummer, der bruges til at identificere de marker, som tilhører samme ansøger.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 14 Naturbeskyttelsesområder og Økologiske forbindelse
”varetagelsen af naturbeskyttelsesinteresserne, herunder beliggenheden af naturområder med særlige naturbeskyttelses-interesser, af økologiske forbindelser samt af potentielle naturområder og potentielle økologiske forbindelser”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk. Kilde: Geodatainfo.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 14 Naturbeskyttelsesområder og Økologiske forbindelse
”varetagelsen af naturbeskyttelsesinteresserne, herunder beliggenheden af naturområder med særlige naturbeskyttelses-interesser, af økologiske forbindelser samt af potentielle naturområder og potentielle økologiske forbindelser”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk. Kilde: Geodatainfo.

# data[].attributes.description
Ørredkortet viser bestanden af ørred- og lakseyngel fra naturlig gydning på mere end 5.000 stationer i de vandløb, som DTU Aqua undersøger i forbindelse med udarbejdelse af Planer for Fiskepleje. Man kan bl.a. se på kortet, at mange bække under to meters bredde er vigtige gydeområder for ørred. Det har man vidst i mange år - men nu er det blevet nemmere at få overblik over vandløbenes økologiske tilstand og betydning som gydevandløb for ørred og laks.

Man beregner bestanden af ørred- og lakseyngel forskelligt i små og store vandløb. Derfor viser kortet bestandene af ørred- og lakseyngel via:
- to slags symboler i forhold til vandløbets bredde
- farvekoder for den økologiske tilstand i forhold til ørredindekset.

DTU Aqua undersøger hvert efterår fiskebestanden ca. 500 steder i vandløb, som vurderes egnet for ørreder. Det er vandløb med passende fald og vandhastigheder, så der naturligt kan være ørred og/eller laks i det. Der er aldrig udsat ørred- og lakseyngel før undersøgelserne, så forekomst af yngel viser, at vandløbet bliver brugt til gydning af den naturlige ørred- eller laksebestand.

De indsamlede data indgår i det digitale ørredkort og bruges som udgangspunkt for en vurdering af tilstanden i hvert vandløb. Desuden bruger Miljøstyrelsen DTU Aquas data i forbindelse med vandområdeplanerne. Med DTU Aquas data er det muligt at beregne den økologiske tilstand i forhold til ørredindekset, hvor tætheden af ørred- og lakseyngel er indikator for den økologiske tilstand i vandløbene.

Beskrivelse udarbejdet af DTU Aqua, august 2024

# data[].attributes.description
Dette datasæt med offshore-rørledninger i europæiske farvande blev oprettet i 2017 af Cogea for EMODnet. Det er resultatet af en samling og harmonisering af datasæt fra flere EU- og ikke-EU-kilder. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Det indeholder linjer, der repræsenterer offshore-rørledninger i lande som Kroatien, Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Irland, Nederlandene, Norge, Polen, Rusland, Spanien (Andalusien), Sverige og Storbritannien.

(Oversat fra https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/aca3dd01-77ac-47fe-8291-6ca916daaa6d, d. 10/10-24)

Vær opmærksom på, at informationerne i attributterne er på engelsk, da dette er et europæisk datasæt.

# data[].attributes.description
Område, hvor jorden antages at være lettere forurenet, udpeget jf. jordforureningslovens § 50a. Byzone klassificeres som udgangspunktet som område, hvor jorden antages at være lettere forurenet.

Byzoner er fastsat jf. reglerne i Bekendtgørelse af lov om planlægning (§ 34 i LBK nr 937 af 24/09/2009)
Større, sammenhængende områder inden for byzone kan ved regulativer udtages af områdeklassificering, når kommunen har viden om, at jorden ikke er lettere forurenet (jf. § 50a, stk. 2).

# data[].attributes.title
Områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav, forslag

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 6: Områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav
"beliggenheden af områder til virksomheder mv., hvortil der af hensyn til forebyggelse af forurening må stilles særlige beliggenhedskrav".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

# data[].attributes.title
Områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav, vedtaget

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 6: Områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav
"beliggenheden af områder til virksomheder mv., hvortil der af hensyn til forebyggelse af forurening må stilles særlige beliggenhedskrav".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

# data[].attributes.title
Opdræt af skaldyr i vandsøjlen, Danmarks Havplan

# data[].attributes.description
Udviklingszone til opdræt af muslinger og østers i vandsøjlen (Ao)

Ao.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til opdræt af muslinger og østers i vandsøjlen. Zonen er markeret med Ao. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ao.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til opdræt af muslinger og østers i vandsøjlen er at sikre, at der inden for området kan etableres anlæg og tilhørende installationer til opdræt af muslinger og østers i vandsøjlen 

Ao.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om opdræt af muslinger og østers inden for udviklingszoner markeret med Ao. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, må der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for opdræt af muslinger og østers i vandsøjlen, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ao.4. Inden for udviklingszonen til opdræt af muslinger og østers kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, hvis området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

Ao.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkrete projekter, kan der efter samråd med fødevareministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til opdræt af muslinger og østers.

Ao.6. Inden for udviklingszonen til opdræt af muslinger og østers kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Ao.7. Efter samråd med fødevareministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til opdræt af muslinger og østers. 

Ao.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med fødevareministeren.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/673841.35/6192943.26/ao/Ao76?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Temaet viser oplande til nitratfølsomme habitatnaturtyper i Natura 2000 områder. Oplandsafgrænsningen er udarbejdet af Århus Universitet i 2016 og viser oplande til registrerede habitatnaturtyper, som Miljøstyrelsen vurderer er følsomme overfor nitrat. Oplandsafgrænsningen er fastlagt ved koordinater i BEK nr 217 om afgrænsning af oplande til nitratfølsomme habitatnaturtyper i Natura 2000 områder af 28/02/2018. Oplandsafgrænsningen danner grundlag for krav om ekstra efterafgrøder hos landmænd, der udbringer husdyrgødning.
Temaet er digitaliseret i 1:25.000 og 1:100.000

filnavn: ds-saarbarhedkort_20170209.shp

# data[].attributes.description
Laget viser de autoritative ID15 oplande udarbejdet af DCE ved Aarhus Universitet. 

Der beregnes for alle ID15 oplande en endelig afstrømningstidsserie i månedligt tidsskridt fra januar 1990 og frem. Den kan være baseret på målinger eller
huludfyldt måletidsserie for det målte og delvist målte opland samt trend- og BIAS korrigerede DK-model afstrømninger for det umålte opland. 
Beskrivelse hentet d. 24-05-24 fra https://dce2.au.dk/pub/TR145.pdf

# data[].attributes.title
Opmærksomhedszone omkring produktions-, transport og logistikvirksomheder af national interesse

# data[].attributes.description
Produktions-, logistik- og transportvirksomheder, som fremgår af kortet, er frembragt på baggrund af registerdata fra CVR og Digital MiljøAdministration (DMA) og statistiske og kvalitative metoder ud fra de overordnede kriterier for produktions-, transport- og logistikvirksomheder, som fremgår af Vejledning om produktionsvirksomheder i kommune- og lokalplanlægning, Erhvervsstyrelsen, 2017. Datasættet anvendes i forbindelse med Plan- og Landdistriktsstyrelsen tilsyn med den nationale interesse i produktionsvirksomheder m.v. Der foretages i de enkelte tilsynssager en konkret vurdering af, om der er tale om virksomhed omfattet af den nationale interesse i produktionsvirksomheder m.v. Det kan lede til, at virksomheder eller produktionsenheder, som fremgår af kortet, viser sig ikke at være af national interesse, eller at andre virksomheder vurderes at være af national interesse.

Beskrivelse hentet 06-09-2024 fra https://kort.plandata.dk/spatialmap? 

# data[].attributes.description
Matriklen er grundlaget for ejendomsregistreringen i Danmark og udgør en vigtig del af administrationsgrundlaget i den offentlige forvaltning. Matriklen består konceptuelt af matrikelregistret, matrikelkortet og matrikelarkivet. Registret indeholder oplysninger om arealer, herunder evt. vej- eller vandløbsarealer noteringsforhold (f.eks om landbrugsejendomme, samlede faste ejendomme eller fredskov). Matrikelkortet er et digitalt, juridisk kortværk, som viser de registrerede ejendomsgrænser og vejrettigheder. I matrikelkortet vises også de fredskovsbelagte arealer, zoner for strandbeskyttelse og klitfredning. Matrikelarkivet indeholder bl.a. tidligere gældende matrikelkort, matrikelprotokoller og registrerede matrikulære sager, herunder måloplysninger. Matrikelregistret og matrikelkortet er integreret i én samlet datamodel, hvor ”Matrikulære data” er det bærende dataelement.

Matrikulære data kan deles op i tre grupper: Elementer i basismatriklen, øvrige elementer og temaer. Basismatriklen indeholder de elementer, der indgår i den matrikulære proces, og de er vigtige elementer i bestemmelsen af den grundlæggende matrikulære situation. Elementer i basismatriklen: Matrikelskel, optaget vej, jordstykke, centroidepunkt, skelpunkt, fikspunkt, grænsesten. Øvrige elementer indeholder administrative og matrikulære områder, der automatisk kan afledes ud fra elementer i basismatriklen. De indgår således ikke direkte i den matrikulære proces, men kan bruges som støttemateriale i processen. Temaer: Region, kommune, sogn, ejerlav, herred, opmålingsdistrikt. Endelig er temaer elementer, der bygger på den
grundlæggende matrikulære situation, og som indgår i den matrikulære proces (jordrente, majoratskov, stormfald, fredskov, strandbeskyttelse, klitfredning, notering om jordforurening).

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 1954. Fotoperiode: Maj. Fotogrundlag: 1:25000. Opløsning: 25 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk. Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 1995. Fotoperiode: 19.06 – 26.06. Fotogrundlag:  1:25000. Opløsning: 80 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk. 
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 1999. Fotoperiode: 18.05 – 29.07. Fotogrundlag: 1:25000. Opløsning: 40 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
 Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2002. Fotoperiode: 18.05 – 19.08. Fotogrundlag: 1:25000. Opløsning: 40 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2004. Fotoperiode: 09.05 – 07.08. Fotogrundlag: 1:20000. Opløsning: 25 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2006. Fotoperiode: 10.05 – 15.07. Fotogrundlag: 1:17500. Opløsning: 25 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2008. Fotoperiode: 05.05 – 30.05. Fotogrundlag: 16 cm. Opløsning: 12,5 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2010. Fotoperiode: 26.06 – 10.07. Fotogrundlag:  16 cm. Opløsning: 12,5 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2012. Fotoperiode: 21.05 – 27.07. Fotogrundlag:  16 cm. Opløsning: 12,5 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2014. Fotoperiode: 15.05 – 29.07. Fotogrundlag: 12 cm. Opløsning: 12 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2016. Fotoperiode: 12.05 – 27.09. Fotogrundlag:  15 cm. Opløsning: 12,5 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
DDO® er fotograferet efter løvspring, så både træer, buske og græs fremtræder i klare grønne farver, og så afgrøderne på markerne de fleste steder er i vækst. DDO® er derfor ideelt som illustrationskort, fordi det giver et tydeligt billede af landskab og byrum i klare farver. DDO® giver både overblik og detailinformation. Den høje opløsning giver mulighed for at identificere selv små detaljer, når man zoomer tæt ind på et sted, og samtidig skabe et hurtigt overblik. DDO® giver overblik over vegetationen samt mulighed for at identificere forekomst og fordeling af forskellige vegetationsarter. DDO® kan leveres i en traditionel farveudgave (RGB) og/eller i en farveinfrarød udgave (CIR), og CIR-udgaven er særligt velegnet som grundlag for klassifikation af fordelingen mellem befæstede og ubefæstede arealer. Årgang: 2020. Fotoperiode: 22.05 – 15.06. Fotogrundlag:  15 cm. Opløsning: 12,5 cm. Kilde: https://hxgncontent.com/products/regional-programs/denmark/dk
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
Ortofoto NIR (near infrared).
Billederne optages årligt før løvspring i perioden 1. marts – 1. maj. Billederne optages som standard i 15 cm Ground Sample Distance (GSD), hvorefter ortofotoet resamples til pixelstørrelsen 12,5 cm. Dog kan kommunerne i stedet vælge at få optaget billeder i 10 cm GSD, hvilket produceres til ortofoto i pixelstørrelsen 10,0 cm. Ortofotos produceres som 4-kanals RGBNir, 32 bit, projektionen UTM32_ETRS89, DVR90 (EPSG: 25832). 10 cm GSD betyder, at hver pixel repræsenterer et areal på 10 x 10 cm på landjorden. Senest opdateret med 2022 data.
Kilde: https://datafordeler.dk/dataoversigt/geodanmark-ortofoto/ortofoto-foraar-wms/ Hentet 21-04-2023

# data[].attributes.description
Billederne optages årligt før løvspring i perioden 1. marts – 1. maj. Billederne optages som standard i 15 cm Ground Sample Distance (GSD), hvorefter ortofotoet resamples til pixelstørrelsen 12,5 cm. Dog kan kommunerne i stedet vælge at få optaget billeder i 10 cm GSD, hvilket produceres til ortofoto i pixelstørrelsen 10,0 cm. Ortofotos produceres som 4-kanals RGBNir, 32 bit, projektionen UTM32_ETRS89, DVR90 (EPSG: 25832). 10 cm GSD betyder, at hver pixel repræsenterer et areal på 10 x 10 cm på landjorden. 
Kilde:  https://datafordeler.dk/dataoversigt/geodanmark-ortofoto/ortofoto-foraar-wms/
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
Sommerortofoto giver mulighed for landsdækkende at se objekter i landskabet via lodbilleder, der er fotograferet i perioden 10. maj til 31. juli . Sommerortofotos benyttes primært af Landbrugsstyrelsen som en del af forvaltningsgrundlaget for tilskudsordninger.
Vær opmærksom på at der særlige licensbetingelser for dette datasæt: https://miljoeportal.dk/dataansvar/saerlige-vilkaar-for-brug-af-kort-fra-danmarks-arealinformation/

# data[].attributes.description
Overfladevanddata fra de gamle fagsystemer, der er blevet afløst af det nye VanDa system. Datasæt i denne fil stammer fra STOQ, WinBio, FiskBase, MFS basen og WinRambi.
Der er tale om gamle datasæt på undersøgelser, der enten helt eller delvist ikke er videreført i VanDa. Datasæt kan derfor indeholde data der slet ikke findes i VanDa og datasæt der for størstedelen også findes i VanDa. I zip.filen findes dokumentet "læs mig først.xls", der indeholder en liste med en specifik beskrivelse af alle datasæt. Hvis det af listen fremgår, at data findes i F2 kan data fremfindes ved henvendelse til Miljøstyrelsen. For Miljøstyrelsens undersøgelser gælder at disse datasæt ikke har været overført til ODA og dermed heller ikke undergået den etablerede kvalitetssikringsproces.

# data[].attributes.title
Overvågning af bilagsarter mm. - flader​

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af bilagsarter. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører primært overvågning af arter på habitatdirektivets bilag II, IV og V, der indgår i statens overvågningsprogram NOVANA. Der er således tale om udvalgte plante- og dyrearter (ikke fugle), som er sårbare eller truede på EU-plan. Overvågning af bilagsarter kan afhængig af den konkrete art/artsgruppe omfatte egentlige tællinger eller blot tilstedeværelse (presence/absence).

# data[].attributes.title
Overvågning af bilagsarter mm. - punkter​

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af bilagsarter. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører primært overvågning af arter på habitatdirektivets bilag II, IV og V, der indgår i statens overvågningsprogram NOVANA. Der er således tale om udvalgte plante- og dyrearter (ikke fugle), som er sårbare eller truede på EU-plan. Overvågning af bilagsarter kan afhængig af den konkrete art/artsgruppe omfatte egentlige tællinger eller blot tilstedeværelse (presence/absence).

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af fugle. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører overvågning af de fuglearter, der indgår i statens overvågningsprogram NOVANA. Overvågning af fugle omfatter tællinger af en række arter af yngle-, og trækfugle samt estimater af svingfjersfældende fugle på havet foretaget ved linjetaksering fra fly.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af fugle. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører overvågning af de fuglearter, der indgår i statens overvågningsprogram NOVANA. Overvågning af fugle omfatter tællinger af en række arter af yngle-, og trækfugle samt estimater af svingfjersfældende fugle på havet foretaget ved linjetaksering fra fly.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af fugle. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører overvågning af de fuglearter, der indgår i statens overvågningsprogram NOVANA. Overvågning af fugle omfatter tællinger af en række arter af yngle-, og trækfugle samt estimater af svingfjersfældende fugle på havet foretaget ved linjetaksering fra fly.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af naturtyper. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører primært overvågning af naturtyper på habitatdirektivets bilag I samt visse af statens projektorienterede undersøgelser af naturtyper.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder geografiske objekter fra Naturdatabasen tilhørende aktivitetsprogram af samme navn, Overvågning af naturtyper. Denne gruppe af aktivitetstyper i Naturdatabasen vedrører primært overvågning af naturtyper på habitatdirektivets bilag I samt visse af statens projektorienterede undersøgelser af naturtyper.

# data[].attributes.title
VP3 - Pesticider. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for pesticider for de dybe grundvandsforekomster. Temaet omfatter både tilstanden for enkeltstoffer og tilstanden for sumkravet af pesticider. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Pesticider. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for pesticider for de regionale grundvandsforekomster. Temaet omfatter både tilstanden for enkeltstoffer og tilstanden for sumkravet af pesticider. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Pesticider. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for pesticider for de terrænnære grundvandsforekomster. Temaet omfatter både tilstanden for enkeltstoffer og tilstanden for sumkravet af pesticider. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Perfluorerede. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for perfluorerede for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Perfluorerede. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for perfluorerede for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Perfluorerede. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for perfluorerede for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Phenoler. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for phenoler for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Phenoler. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for phenoler for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Phenoler. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for phenoler for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Pigsmerling (Cobitis taenia) for perioden 2012-2016. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Efter planloven er Danmark opdelt i tre typer zoner: byzone, Landzone og Sommerhusområder. Temaet omfatter byzoner og sommerhusområder. Resten af landet er landzone.

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 5 Tekniske anlæg "beliggenhed af tekniske anlæg".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 5 Tekniske anlæg "beliggenhed af tekniske anlæg".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Datasættet giver en indikation af, hvor der er størst potentiale til at opnå en klimagevinst ved at tage et landbrugsområde ud af drift og omlægge det til vådområde.
Kortet opdeler det åbne land i et kvadratnet (10x10 m), hvor der anvendes et pointsystem til at vise størrelsesordenen af potentialet for at opnå en klimagevinst.
Beskrivelse er formuleret af Miljøportalen. 16-12-2022.

# data[].attributes.description
Prækvartærkort for Bornholm. Publiceret i VARV 1977. Forlægget til kortet er udarbejdet af Helge Gry i 1960 og 1969.
Publiceret i VARV 1977. Forlægget til kortet er udarbejdet af Helge Gry i 1960 og 1969. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
Kortet viser prækvartæroverfladens topografi. Datasamlingen består af polygoner i 25 meters intervaller, kontur linier, et 500 m grid og en afgrænsning. Kortet er baseret på håndtegnet kort i målestoksforholdet 1:250.000. Kortet kan bl.a anvendes sammen med en almindelig højdemodel til at bestemme tykkelsen af istidsaflejringerne. Kortet er beskrevet i DGU kortserie nr. 44, 1994.

Kortet er fremstillet i 1994 på baggrund af de geologiske data, der er indsamlet i DGU's borearkiv og præsenteret i GEUS's geologiske basisdatakort. Derudover er anvendt seismiske data udført og indsamlet af blandt andre Geologisk Institut og Århus Universitet, samt Kort- og Matrikkelstyrelsens topografiske kort. Datasamlingen består af polygoner i 25 meters intervaller, kontur linier, et 500m grid og en afgrænsning. Det digitale kort er baseret på håndtegnet kort i målestoksforholdet 1:250.000. Kortet er udarbejdet af Knud Binzer og Jens Stockmarr med bidrag af Holger Lykke-Andersen. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
Kommunerne skal i deres planlægning tage udgangspunkt i, at produktionsvirksomheder defineres som
virksomheder, der er omfattet af kravet om miljøgodkendelse eller om regelmæssige tilsyn.

# data[].attributes.description
Kommunerne skal i deres planlægning tage udgangspunkt i, at produktionsvirksomheder defineres som
virksomheder, der er omfattet af kravet om miljøgodkendelse eller om regelmæssige tilsyn.

# data[].attributes.title
Produktions-, transport- og logistikvirksomheder af national interesse

# data[].attributes.description
Produktions-, logistik- og transportvirksomheder, som fremgår af kortet, er frembragt på baggrund af registerdata fra CVR og Digital MiljøAdministration (DMA) og statistiske og kvalitative metoder ud fra de overordnede kriterier for produktions-, transport- og logistikvirksomheder, som fremgår af Vejledning om produktionsvirksomheder i kommune- og lokalplanlægning, Erhvervsstyrelsen, 2017. Datasættet anvendes i forbindelse med Plan- og Landdistriktsstyrelsen tilsyn med den nationale interesse i produktionsvirksomheder m.v. Der foretages i de enkelte tilsynssager en konkret vurdering af, om der er tale om virksomhed omfattet af den nationale interesse i produktionsvirksomheder m.v. Det kan lede til, at virksomheder eller produktionsenheder, som fremgår af kortet, viser sig ikke at være af national interesse, eller at andre virksomheder vurderes at være af national interesse.

Beskrivelse hentet 06-09-2024 fra https://kort.plandata.dk/spatialmap? 

# data[].attributes.description
Udviklingszone til råstofindvinding (R) 

R.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til råstofindvinding. Zonen er markeret med R. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

R.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til råstofindvinding er at sikre, at der inden for området kan foretages indvinding af sten, grus, sand o.l.

R.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om råstofindvinding inden for udviklingszoner markeret med R. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, må der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for råstofindvinding, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

R.4. Inden for udviklingszonen til råstofindvinding kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

R.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med miljøministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til råstofindvinding.

R.6. Inden for udviklingszonen til råstoffer kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen.

R.7. Efter samråd med miljøministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til råstofindvinding. 

R.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med miljøministeren.

Beskrivelse hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/591537.03/6171303.63/r/R104?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Temaet viser områder udlagt til råstofindvinding. Temaet er et statisk udtræk fra  den 12. december 2021. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Råstofgraveområder: Sand, sten, grus og ler skal primært graves indenfor de lokale eller regionale graveområder. Graveområderne kan ikke udlægges til andre formål, der vanskeliggør senere råstofindvinding. Råstofinteresseområder:
Regionsrådet skal i henhold til råstofloven udføre en kortlægning af og efter råstofforekomster på landjorden. Derfor udlægges en række råstofinteresseområder. I disse områder er der - vurderet ud fra kend­skabet til geologien - en vis sandsynlighed for at finde egnede forekomster.

# data[].attributes.description
Virksomheder har mulighed for at opnå eneret til indvinding i et område ved at byde på en auktion.
Svarer til det tidligere 'Tilladelser §20 Auktion'.

# data[].attributes.description
Råstofindvindingsområder med eneret for tilladelsesindehaver, udlagt til brug for større anlægsarbejder eller kystbeskyttelse.

# data[].attributes.description
Områder, hvor der er givet tilladelse til råstofefterforskning, eller hvor der er modtaget en efterforskningsanmeldelse.

Svarer til det tidligere 'Efterforskningstilladelser'.

# data[].attributes.description
Miljøstyrelsen har udpeget cirka 85 fællesområder, hvor der kan indvindes råstoffer. Indvindingen kræver en tilladelse.

# data[].attributes.description
Tidligere indvindingsområder og efterforskningsområde, hvor der kan indgives anmeldelse af efterforskning og ansøges om indvinding som fællesområde til råstofindvinding jf.  Råstofbekendtgørelsens §37, stk. 1.

# data[].attributes.description
Områder, som ved bekendtgørelse er forbeholdt råstofforsyning, herunder særlige råstofforsyningsbehov

# data[].attributes.description
Et ramsarområde er ét af tre slags internationale naturbeskyttelsesområder: EF-fuglebeskyttelsesområder, EF-habitatområder samt Ramsarområder. De to førstnævnte betegnes samlet Natura 2000 områder. Ramsarområder er beskyttede vådområder med særlig betydning for fugle.

# data[].attributes.description
Kortet viser dyden til redoxgrænsen i meter under terræn. Redoxgænsen beskriver overgangen fra oxiderede til reducerede jordlag. På basis af ca. 13.000 observationer af farveskift i sedimentprøver, er der udviklet en model, der beskriver sammenhæng mellem forskellige forklarende variable og dybden til redoxgrænsen. Til modellen er machine learning metoden Random Forest benyttet, og der er anvendt en rumlig grid opløsning på 100 m. På kortet vises det bedste estimat over dybden til redoxgrænsen. Der er endvidere udviklet en metode til estimering af usikkerheden på kortet. Den anvendte metode er beskrevet i: Koch J, Stisen S, Refsgaard JC, Ernstsen V, Jakobsen PR, Højberg AL (2019) Modelling depth of the redox interface at high resolution at national scale using Random Forest and residual Gaussian simulation, Water Resour. Res., https://doi.org/10.1029/2018WR023939 Koch J, Stisen S, Refsgaard JC, Ernstsen V, Jakobsen PR, Højberg AL (2019) Nyt nationalt redoxkort i høj opløsning. In Tema: TReNDS. Vand & Jord, 26 (1), 26-29. 	Kortet er udarbejdet af Julian Koch, Anker L. Højberg og Vibeke Ernstsen og udgivet i 2019. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
DAGI-datasættet er et standardiseret referencedatasæt, som beskriver – og viser – landets administrative geografiske inddeling. Danmarks Administrative Geografiske Inddeling (DAGI) er ikke færdige korttemaer eller slutbrugerprodukter. Det er digitale geodata, som skal bearbejdes, før de bliver færdige produkter (f.eks. et trykt kort) eller løsninger (f.eks. en internet-service).
Datasættet er således ikke er bundet til eller afhængig en bestemt anvendelse, eller korttype; tværtimod skal det kunne anvendes i samspil med alle typer af data, f.eks. administrative, økonomiske og statistiske data og ligende.

# data[].attributes.description
Dette kort viser DAGI regionsinddeling i målforhold 1:10.000. 
Danmarks Administrative Geografiske Inddeling (DAGI) er en del af de fællesoffentlige grunddata, der distribueres via Datafordeleren i en sammenhængende datamodel. Det er et standardiseret referencedatasæt, der er velegnet til at sammenstille med andre data.
DAGI-datasættet kan anvendes i samspil med alle typer af data, f.eks. administrative, økonomiske og statistiske data. I kombinationen med andre data, kan der skabes nye produkter til formidling, analyser, beslutningsprocesser eller de kan indgå i forskellige tjenester, der benyttes i slutbrugerløsninger til borgere, sagsbehandling, ansøgninger eller analyser m.v.

1:10.000 - Se detaljerne
Er reference-målforholdet for den mest detaljerede visning af de administrative grænser. Velegnet til brug sammen med data i målforholdet 1:6.500 - 1:50:000. Det er denne skala, der udgør de egentlige DAGI-grunddata, hvor nøjagtigheden for geografisk beliggenhed er defineret til +/- 1 meter (jf. GeoDanmark-data).
Kilde: Hentet fra Geodatainfo 19-06-2023  

# data[].attributes.description
Dette kort viser DAGI regionsinddeling i målforhold 1:250.000. 
Danmarks Administrative Geografiske Inddeling (DAGI) er en del af de fællesoffentlige grunddata, der distribueres via Datafordeleren i en sammenhængende datamodel. Det er et standardiseret referencedatasæt, der er velegnet til at sammenstille med andre data.
DAGI-datasættet kan anvendes i samspil med alle typer af data, f.eks. administrative, økonomiske og statistiske data. I kombinationen med andre data, kan der skabes nye produkter til formidling, analyser, beslutningsprocesser eller de kan indgå i forskellige tjenester, der benyttes i slutbrugerløsninger til borgere, sagsbehandling, ansøgninger eller analyser m.v.

Målforhold 1:250.000 – Lav planlægning
Generaliseret visning velegnet til brug sammen med data i målforholdet 1:100.000 – 1:250.000.
Kilde: Hentet fra Geodatainfo 07-08-2023 

# data[].attributes.title
VP3 - Regnbetingede udledninger brugt i Vandområdeplaner 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser udledningspunktet i vandløb, sø eller kystvande for regnbetingede udløb fra henholdsvis separatkloakerede eller fælleskloakerede områder. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
Regnbetingede udløb: Analyse- og Måleresultater

# data[].attributes.description
Indeholder analyse- og måleresultater for regnbetingede udløb fra PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger.

# data[].attributes.description
Indeholder data om regnbetingede udløb, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder oplysninger om kloakoplande, som fx oplandsareal, befæstede areal, reduceret areal, indsivning og kloakeringstype. 

# data[].attributes.description
Indeholder data om regnbetingede udløb, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder data om målesteder.

# data[].attributes.description
Indeholder data om regnbetingede udløb, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder stamdataoplysninger som fx som fx navn på RBU, lokalitet, ejer, myndighed, rensetype, og bygværkstype.

# data[].attributes.description
Indeholder data om regnbetingede udløb, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder de beregnede årlige udledte mængder for BI5, COD, total kvælstof, total fosfor (kg/år), vandmængde, og nedbørsmængde og antal overløb. Årsmængderne offentliggøres i foråret umiddelbart efter indberetningsfristen for det foregående år.

# data[].attributes.description
Områder, der anvendes til rekreative formål og som har offentlig adgang og som er minimum 2500 m2.
Rekreative områder er parker, grønne områder, kolonihaver, campingpladser, forlystelsesparker, dyreparker, zoologiske- eller botaniske haver, frilandsmuseer, skaterparker, rekreative klimatilpasningsanlæg og lignende.
For datalag findes der kun de generelle attributter og det er derfor ikke muligt at skelne mellem de nævnte typer af rekreative områder ud fra datasættet. Et ortofoto som baggrund vil dog være en stor hjælp til tolkning.
For yderligere og detaljere information om rekreative arealer henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Indeholder analyse- og måleresultater for renseanlæg fra PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger.

# data[].attributes.description
Indeholder data om renseanlæg og virksomheder, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder oplysninger om andre målesteder der er registreret ifb. renseanlægget.

# data[].attributes.description
Indeholder data om renseanlæg og virksomheder, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder oplysninger om målesteder i tilløbet til renseanlægget og deres placering.

# data[].attributes.description
Indeholder data om renseanlæg og virksomheder, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder stamdataoplysninger som f.eks navn på renseanlæg, lokalitet, ejer, myndighed, udledningstype og rensetype.

# data[].attributes.description
Indeholder data om renseanlæg og virksomheder, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder de beregnede årlige udledte mængder for BI5, COD, total kvælstof, total fosfor (kg/år) og vandmængde. Udledningerne er opgjort på anlægsniveau. Årsmængderne offentliggøres i foråret umiddelbart efter indberetningsfristen for det foregående år.

# data[].attributes.description
Indeholder data om renseanlæg og virksomheder, som de er indberettet til PULS (PunktUdLedningsSystem) som samler vandmålinger fra punktkilder såsom industri, regnbetingede udløb og spredt bebyggelse samt badevand.

Myndigheder kan via PULS indberette spildevands- og badevandsdata og foretage beregninger. Datasættene indeholder oplysninger om målesteder i afløbet fra renseanlægget og deres placering.

# data[].attributes.title
VP3 - Renseanlæg brugt i Vandområdeplaner 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser udledningspunktet i vandløb, sø eller kystvande for kommunale og private renseanlæg større end 30 PE. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller lokaliteter, hvor der er registreret arter, der tilhører en af følgende rødlistekategorier: Regionalt uddød (RE), Kritisk truet (CR), Truet (EN), Sårbar (VU), Næsten truet (NT) eller Utilstrækkelige data (DD).

# data[].attributes.description
Datasættet udstiller lokaliteter, hvor der er registreret arter, der tilhører en af følgende rødlistekategorier: Regionalt uddød (RE), Kritisk truet (CR), Truet (EN), Sårbar (VU), Næsten truet (NT) eller Utilstrækkelige data (DD). Datasættet indeholder rødlistede arter der stammer fra Arter.dk. I Arter.dk udstilles data fra flere forskellige kilder fx Svampeatlas, FloraDanica, Inaturalist samt museums-fund. Slørede fund udstilles med den slørede position.

# data[].attributes.description
Arealer inden for Natura 2000-områderne, hvor der kan søges tilsagn om tilskud til pleje af græs- og naturarealer. Udpegningen er sket på grundlag af en faglig vurdering fra Naturstyrelsen. Data opdateres ikke.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 10, "varetagelsen af de jordbrugsmæssige interesser, herunder udpegningen og sikringen af særlig værdifulde landbrugsområder".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk
Beskrivelse hentet fra Geodatainfo d. 09-09-2024.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 9 Særlige værdifulde landbrugsområder
"varetagelse af de jordbrugsmæssige interesser, herunder udpegning og sikringen af særlig værdifulde landbrugsområder".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 9 Særlige værdifulde landbrugsområder
"varetagelse af de jordbrugsmæssige interesser, herunder udpegning og sikringen af særlig værdifulde landbrugsområder".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Temaet viser beliggenhed af saltvandsbaseret fiskeopdræt. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
Samlet deposition af kvælstof til brug i miljøgodkendelser, 2020-2022	

# data[].attributes.description
Datasættene/kortene indeholder information om den årlige mængde af kvælstof (gennemsnit over 3 år), som deponeres på planter, jord og vand fra luften. Depositionen er stedfæstet i et grid, hvor vægten af den samlede årlige deposition er beregnet for hvert kvadrat i griddet. Datasættene er resultat af modelberegninger med DEHM modellen udført af DCE, Aarhus Universitet ifm. delprogram for luft under NOVANA.

# data[].attributes.title
VP3 - Påvirkning af drikkevand. Kemisk tilstand. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser, om den kemiske tilstand giver anledning til påvirkning af en eller flere drikkevandsboringer i de dybe grundvandsforekomster.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Samlet. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvbandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede kemiske tilstand for de dybe grundvandsforekomster. Væsentlige opadgående trends og vendinger af væsentlige opadgående trends fremgår for forskellige stoffer og stofgrupper ved brug af info-knappen på de blå og sorte prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Samlet. Økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede økologiske tilstand eller det samlede økologiske potentiale i vandløb. Tilstanden i et givent vandområde dækker over tilstanden for flere kvalitetselementer. Det kvalitetselement, der har den dårligste tilstand, er udslagsgivende for den samlede tilstand (one out - all out). 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra MFS (miljøfremmende stoffer) sediment, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra sediment, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Skærmkortet er et multiskalerbart kort, der er udviklet til at kunne vise relevante data i forskellige skalaer på en skærm. Kortet anvendes typisk som baggrundskort for andre data i forskellige webapplikationer både i det offentlige og private. Skærmkortet er et baggrundskort til påsætning af egne informationer til brug online. Det er enkelt i udtrykket og med tilstrækkelig mængde informationer, så det også kan bruges som oversigtskort. Kortet indeholder 13 skalatrin, der gør det muligt at zoome fra gadeniveau (1:750) til landsniveau (1: 3.000.000). Skærmkortet består af data fra GeoDanmark og Danske Stednavne. Dataindholdet er tilrettelagt til hvert skalatrin, så der vises mange informationer i de inderste skalatrin og færre informationer i de yderste skalatrin. I den mest detaljerede skala er der f.eks. medtaget alle bygninger, veje og vejnavne, mens de yderste skalaer primært består af informationer, der gør det muligt at få et overblik og navigere i kortet. I de yderste skalaer er data simplificeret og derfor vist med færre detaljer. Skærmkortet leveres i tre forskellige udtryk og er blandt de mest anvendte geodataprodukter i Danmark. Det klassiske skærmkort har kraftige farver med fokus på veje og vejnavne. Det dæmpede og den grå version af skærmkortet er mere neutrale baggrundskort, der er velegnet til at kombinere med egne data, så de fremtræder tydeligt på kortet. Skærmkortet udstilles både som WMS og WMTS. WMTS udgaven benyttes hovedsageligt i webapplikationer og er kendetegnet ved hurtigere svartider end WMS. Ønsker du at zoome langt ind i en webapplikation, anbefaler vi at benytte et mix af WMTS og WMS webservices. Overgang til WMS kan f.eks. benyttes, hvis der er behov for at zoome ind til visning af enkelte bygninger. Har du brug for at printe Skærmkortet, kan du benytte de lag i WMS webservicen der hedder _print. Derudover er det muligt at downloade det klassiske Skærmkort i Tiff format i 127 DPI. Kilde: Geodatainfo. 21-008-2022

# data[].attributes.description
Skærmkortet er et multiskalerbart kort, der er udviklet til at kunne vise relevante data i forskellige skalaer på en skærm. Kortet anvendes typisk som baggrundskort for andre data i forskellige webapplikationer både i det offentlige og private. Skærmkortet er et baggrundskort til påsætning af egne informationer til brug online. Det er enkelt i udtrykket og med tilstrækkelig mængde informationer, så det også kan bruges som oversigtskort. Kortet indeholder 13 skalatrin, der gør det muligt at zoome fra gadeniveau (1:750) til landsniveau (1: 3.000.000). Skærmkortet består af data fra GeoDanmark og Danske Stednavne. Dataindholdet er tilrettelagt til hvert skalatrin, så der vises mange informationer i de inderste skalatrin og færre informationer i de yderste skalatrin. I den mest detaljerede skala er der f.eks. medtaget alle bygninger, veje og vejnavne, mens de yderste skalaer primært består af informationer, der gør det muligt at få et overblik og navigere i kortet. I de yderste skalaer er data simplificeret og derfor vist med færre detaljer. Skærmkortet leveres i tre forskellige udtryk og er blandt de mest anvendte geodataprodukter i Danmark. Det klassiske skærmkort har kraftige farver med fokus på veje og vejnavne. Det dæmpede og den grå version af skærmkortet er mere neutrale baggrundskort, der er velegnet til at kombinere med egne data, så de fremtræder tydeligt på kortet. Skærmkortet udstilles både som WMS og WMTS. WMTS udgaven benyttes hovedsageligt i webapplikationer og er kendetegnet ved hurtigere svartider end WMS. Ønsker du at zoome langt ind i en webapplikation, anbefaler vi at benytte et mix af WMTS og WMS webservices. Overgang til WMS kan f.eks. benyttes, hvis der er behov for at zoome ind til visning af enkelte bygninger. Har du brug for at printe Skærmkortet, kan du benytte de lag i WMS webservicen der hedder _print. Derudover er det muligt at downloade det klassiske Skærmkort i Tiff format i 127 DPI. Kilde: Geodatainfo. 21-008-2022

# data[].attributes.description
Skærmkortet er et multiskalerbart kort, der er udviklet til at kunne vise relevante data i forskellige skalaer på en skærm. Kortet anvendes typisk som baggrundskort for andre data i forskellige webapplikationer både i det offentlige og private. Skærmkortet er et baggrundskort til påsætning af egne informationer til brug online. Det er enkelt i udtrykket og med tilstrækkelig mængde informationer, så det også kan bruges som oversigtskort. Kortet indeholder 13 skalatrin, der gør det muligt at zoome fra gadeniveau (1:750) til landsniveau (1: 3.000.000). Skærmkortet består af data fra GeoDanmark og Danske Stednavne. Dataindholdet er tilrettelagt til hvert skalatrin, så der vises mange informationer i de inderste skalatrin og færre informationer i de yderste skalatrin. I den mest detaljerede skala er der f.eks. medtaget alle bygninger, veje og vejnavne, mens de yderste skalaer primært består af informationer, der gør det muligt at få et overblik og navigere i kortet. I de yderste skalaer er data simplificeret og derfor vist med færre detaljer. Skærmkortet leveres i tre forskellige udtryk og er blandt de mest anvendte geodataprodukter i Danmark. Det klassiske skærmkort har kraftige farver med fokus på veje og vejnavne. Det dæmpede og den grå version af skærmkortet er mere neutrale baggrundskort, der er velegnet til at kombinere med egne data, så de fremtræder tydeligt på kortet. Skærmkortet udstilles både som WMS og WMTS. WMTS udgaven benyttes hovedsageligt i webapplikationer og er kendetegnet ved hurtigere svartider end WMS. Ønsker du at zoome langt ind i en webapplikation, anbefaler vi at benytte et mix af WMTS og WMS webservices. Overgang til WMS kan f.eks. benyttes, hvis der er behov for at zoome ind til visning af enkelte bygninger. Har du brug for at printe Skærmkortet, kan du benytte de lag i WMS webservicen der hedder _print. Derudover er det muligt at downloade det klassiske Skærmkort i Tiff format i 127 DPI. Kilde: Geodatainfo. 21-008-2022

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Skæv vindelsnegl (Vertigo angustior) for perioden 2012-2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
Skibstrafik, Årligt gennemsnit, Alle skibstyper

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned. 

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.title
Skibstrafik, Årligt gennemsnit, Andre skibstyper

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.title
Skibstrafik, Årligt gennemsnit, Militær og retshåndhævelse

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.title
Skibstrafik, Årligt gennemsnit, Slæbe- og bugserfartøjer

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.title
Skibstrafik, Årligt gennemsnit, Uddybning (dredging) og undervands operationer (underwater ops)

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.title
Skibstrafik, Årligt gennemsnit, Ukendte fartøjer

# data[].attributes.description
Skibstrafikkortet i EU blev oprettet i 2019 af Cogea for EMODnet. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). Kortene, viser skibstæthed i 1x1 km celler for alle EU-farvande. Tætheden er angivet som timer pr. kvadratkilometer pr. måned.

(Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/0f2f3ff1-30ef-49e1-96e7-8ca78d58a07c, d. 14/10-24)

# data[].attributes.description
Skovbyggelinjen er en bufferzone på 300 m omkring skove. Skovbyggelinjen gælder for alle offentlige skove og for private skove med et sammenhængende areal på mindst 20 ha. Indenfor byggelinjen er der forbud mod at bygge.
Byggelinjen kan enten være registreret som gældende eller ophævet.
Skovbyggelinjens formål er at sikre skovenes værdi som landskabselementer samt opretholde skovbrynene som værdifulde levesteder for plante- og dyrelivet.

# data[].attributes.description
Træbevokset område på minimum 2500 m2. Dog kan skove være mindre end 2.500 m2, hvis de er udpeget administrativt.
I data skelnes mellem skov, bymæssig skov og plantebælte. Desuden er det muligt på overordnet niveau at skelne ejerskab mellem offentlig, privat eller Banedanmark.
For yderligere og detaljere information om skov henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Temaet viser skovhabitatnatur indenfor habitatområderne kortlagt i perioden 2005-2012. Bemærk at flere naturtyper kan være kortlagt på samme areal med forskellig procentandel. Brug i-knappen til at finde oplysninger om naturtyperne på det enkelte areal. Data fra
Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser skovhabitatnatur indenfor
habitatområderne kortlagt i perioden
2016-2019. Bemærk at flere naturtyper
kan være kortlagt på samme areal med
forskellig procentandel. Brug i-knappen
til at finde oplysninger om naturtyperne
på det enkelte areal. Data fra
Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS den 19-08-2024

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 12 Skovrejsningsområder
”beliggenheden af skovrejsningsområder og områder, hvor skovtilplantning er uønsket”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 12 Skovrejsningsområder
”beliggenheden af skovrejsningsområder og områder, hvor skovtilplantning er uønsket”.

Beskrivelse hentet fra Plandata.dk d. 206-2024

# data[].attributes.description
Skrænter er som udgangspunkt minimum 50 m lange, men kan være kortere, hvis de udpeget til kortlægning. Det fremgår af data om det er toppen eller bunden af skrænten.
For yderligere og detaljere information om vandløbshændelser henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Søbeskyttelseslinjen har til formål at sikre søer som værdifulde landskabselementer og som levesteder og spredningskorridorer for plante- og dyreliv. Inden for beskyttelseslinjen er der generelt forbud mod ændringer, d.v.s. der må ikke placeres bebyggelse, foretages ændringer i terrænet, beplantningen o.l.

# data[].attributes.description
Søer repræsenteres, som grænsen mellem en søs vandspejl og land, som aktuelt i ortofoto. Som hovedregel findes kun permanente søer med et areal ≥ 100 m2. Ø i en Sø findes som hovedregel kun, hvis øens areal er ≥ 100 m2. Det er dog muligt for GeoDanmarks parter ved udpegning at kortlægge mindre søer, hvis de f.eks. har naturmæssig eller administrativ betydning. For søer skelnes mellem ""sø"" og ""fiskedam"".
For yderligere og detaljere information om søer henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Temaet viser placeringen af søer omfattet af vandområdeplaner 2015-2021. Vandområdeplanerne omfatter søer på 5 ha (50.000 m2) eller derover, søer mellem 1 og 5 ha beliggende i Natura 2000 områder (søerne skal derudover tilhøre en af de naturtyper, der er på udpegningsgrundlaget for det pågældende Natura 2000 område) og søer med særlig stor naturværdi mellem 1 og 5 ha, som ligger uden for Natura 2000 områder. Søerne er digitaliseret i størrelsesforholdet 1:10.000.

# data[].attributes.description
Temaet viser afgrænsningen af oplande til de søer, der både er omfattet af vandområdeplaner 2015-2021, og hvor der er krav om et skærpet fosforloft.
Oplandsafgrænsningen er fastlagt i bekendtgørelse om afgrænsning af oplande til søer med krav om skærpede fosforlofter. Det skærpede fosforloft fremgår af bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v.1 (Husdyrgødningsbekendtgørelsen).

# data[].attributes.description
Solenergianlæg er en fælles betegnelse for energianlæg som producerer enten el, solceller eller varme, solfanger. Datasættet indeholder solenergianlæg placeret i det åbne land og indeholder ikke solenergipaneler, som er placeret på hustage eller på større bygninger og industri.
Et nationalt datasæt med fri offentlig adgang til nøjagtige oplysninger om placeringen af solenergianlæg kan f.eks. bidrage til at: udnytte eksisterende solenergiressourcer bedre, identificere nye områder for solenergianlæg mere effektivt, skabe bedre overvågning af eksisterende anlæg, øge bevidstheden om solenergi.

Beskrivelse hentet d. 13-09-2024 på https://dataforsyningen.dk/labs/4905

# data[].attributes.description
Solenergianlæg er en fælles betegnelse for energianlæg som producerer enten el, solceller eller varme, solfanger. Datasættet indeholder solenergianlæg placeret i det åbne land og indeholder ikke solenergipaneler, som er placeret på hustage eller på større bygninger og industri.
Et nationalt datasæt med fri offentlig adgang til nøjagtige oplysninger om placeringen af solenergianlæg kan f.eks. bidrage til at: udnytte eksisterende solenergiressourcer bedre, identificere nye områder for solenergianlæg mere effektivt, skabe bedre overvågning af eksisterende anlæg, øge bevidstheden om solenergi.

Beskrivelse hentet d. 13-09-2024 fra https://dataforsyningen.dk/labs/4905

# data[].attributes.description
Temaet viser spærringer og rørlægninger i vandløb. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser områder med renseklasser "renseklasseoplande", hvor der er krav om forbedret rensning på ejendomme i spredt bebyggelse.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Kommunerne pålægges i henhold til tillægsaftale til Aftale om Pesticidstrategi 2017-2021 at gennemgå alle boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) på landbrugsjord og BNBO på øvrige arealer, hvor der anvendes pesticider til erhvervsmæssige formål frem til og med 2022. Dette mhp. at vurdere behovet for yderligere beskyttelsesindsatser.Datasættet indeholder BNBO udpeget af miljøministeren og oplysninger vedr. status på gennemgangen påført at kommunen.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige steder/stationer fra VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, navn samt hvilke undersøgelsestyper der er registreret på stedet/stationen. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Stellas mosskorpion (Anthrenochernes stellae) for 2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Et stilleområde er et område, hvor der er forholdsvis stille. Stilleområder i byer kan være anlæg, parker og kirkegårde, historiske områder, offentlig tilgængelige haver osv.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 7 Støjbelastede arelaer
”sikring af, at støjbelastede arealer ikke udlægges til støjfølsom anvendelse, medmindre den fremtidige anvendelse kan sikres mod støjgener jf. § 15 a”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 7 Støjbelastede arelaer
”sikring af, at støjbelastede arealer ikke udlægges til støjfølsom anvendelse, medmindre den fremtidige anvendelse kan sikres mod støjgener jf. § 15 a”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2022 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2022 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 16, "sikring af landskabelige bevaringsværdier og beliggenheden af områder med landskabelig værdi, herunder større, sammenhængende landskaber".

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

Temaet findes i såvel status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere: https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 16, "sikring af landskabelige bevaringsværdier og beliggenheden af områder med landskabelig værdi, herunder større, sammenhængende landskaber".

Se planloven: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182

Temaet findes i såvel status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere: https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Temaet viser placering af større sejlrender.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
I 2017 har kommunerne i Københavnsområdet og i Aarhus, Odense og Aalborg kortlagt vejstøjen i deres byområde, og samtidig har Transportministeriet kortlagt støjen fra de største veje og jernbaner. Støjkortet viser med farvekoder, hvor kraftig støjbelastningen er fra de forskellige typer af støjkilder – veje, jernbaner og lufthavne.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 11, "beliggenheden af arealer til lokalisering af driftsbygninger og driftsanlæg på store husdyrbrug".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 11, "beliggenheden af arealer til lokalisering af driftsbygninger og driftsanlæg på store husdyrbrug".

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.description
Datasættet viser de 249 mulige store naturområder, som identificeres og analyseres i rapporten ”Mere, bedre og større natur i Danmark” fra Center for Makroøkologi, Evolution og Klima på Københavns Universitet. Maj 2024. https://macroecology.ku.dk/resources/mere-bedre-og-stoerre-natur-i-danmark-2024/

Blå områder viser de 149 vigtigste naturområder for biodiversiteten. Grå områder viser de resterende 90 områder, som udgør andre gode muligheder. De 149 områder udgør tilsammen et optimalt og arealmæssigt omkostningseffektivt netværk af naturområder i Danmark, hvor flest mulige arter dækkes af indsatsen samtidig. Disse områder prioriteres i rapportens hovedscenarie på basis af data for udbredelsen af næsten 3.000 arter af dyr, planter og svampe. En underprioritering af de 149 områder kan ses i datalaget ”Store naturområder, prioritering 2”.

Rapporten belyser hvor i Danmark, der er de bedste muligheder for at etablere store sammen-hængende naturområder af hensyn til biodiversiteten, med udgangspunkt i eksisterende natur suppleret med udtag af dyrket skov og landbrugsarealer. 

VIGTIGT: Afgrænsningerne af naturområderne skal ikke betragtes som absolutte konkrete forslag. De er defineret med henblik på en overordnet landsdækkende analyse og er derfor kun retningsgivende. Ved en eventuel praktisk implementering af de enkelte områder skal man vurdere, hvad der giver mest mening lokalt, bl.a. ud fra eksisterende naturværdier og mulighederne for at udtage produktionsarealer.

# data[].attributes.description
Datasættet viser de 249 mulige store naturområder, som identificeres og analyseres i rapporten ”Mere, bedre og større natur i Danmark” fra Center for Makroøkologi, Evolution og Klima på Københavns Universitet. Maj 2024. https://macroecology.ku.dk/resources/mere-bedre-og-stoerre-natur-i-danmark-2024/

Farverne viser rapportens prioritering af områderne ud fra deres samlede vigtighed for Danmarks biodiversitet samt hvor mange sjældne arter, de huser, og hvor stor en andel af områderne, der er natur i dag, dvs. at de ikke anvendes til landbrug, skovbrug eller byggeri, veje mv.

Prioriteterne er som følger jf. signaturforklaringen:
1. prioritet: Flere end 20 sjældne arter og over 30 % eksisterende natur
2. prioritet A: Flere end 20 sjældne arter, men under 30 % eksisterende natur
2. prioritet B: Færre end 20 sjældne arter, men over 30 % eksisterende natur
3. prioritet: Færre end 20 sjældne arter og under 30 % eksisterende natur
4. prioritet: Lavere prioritet i rapportens hovedscenarie

De 149 farvede områder (rød, lilla, blå) prioriteres som de vigtigste i rapportens hovedscenarie ud fra data for udbredelsen af næsten 3.000 arter af dyr, planter og svampe. Områderne udgør tilsammen et optimalt og arealmæssigt omkostningseffektivt netværk af naturområder i Danmark.

Rapporten belyser hvor i Danmark, der er de bedste muligheder for at etablere store sammen-hængende naturområder af hensyn til biodiversiteten – med udgangspunkt i eksisterende natur suppleret med udtag af dyrket skov og landbrugsarealer. 

VIGTIGT: Afgrænsningerne af naturområderne skal ikke betragtes som absolutte konkrete forslag. De er defineret med henblik på en overordnet landsdækkende analyse og er derfor kun retningsgivende. Ved en aktuel implementering af områderne skal man vurdere, hvad der giver mest mening lokalt ud fra bl.a. eksisterende naturværdier og mulighederne for at udtage produktionsarealer.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Stor kærguldsmed (Leucorrhinia pectoralis) for perioden 2014-2017. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Stor vandsalamander (Triturus cristatus) for perioden 2011-2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Strandbeskyttelseslinjen er en 300 meter beskyttelseszone. Formålet med beskyttelseszonen er at sikre en generel friholdelse af kystområderne imod indgreb, der ændrer den nuværende tilstand og anvendelse. Strandbeskyttelseslinjen er generelt 100 m i sommerhusområder.

Beskyttelseszonens omfang er fastsat af Strandbeskyttelseskommissionen og Miljøministeren efter høring hos lodsejere, kommuner og amt.

Beskyttelseszonen er noteret i tingbogen på de ejendomme, som er helt eller delvist omfattet af bestemmelsen.

Beskyttelseszonen vises ikke på umatrikulerede arealer, men disse arealer kan være omfattet af bestemmelsen.

# data[].attributes.description
Flow Ekstremregn er et rasterkort, der viser, hvordan regnvandet vil bevæge sig gennem landskabet under ekstremregnforhold med nedbør på over 150 mm. Dette kort angiver oplandsstørrelsen for hver celle i kvadratmeter og kan bruges til at analysere potentielle vandstrømningsmønstre i tilfælde af voldsomt regnvejr.

Det er vigtigt at forstå, at Flow Ekstremregn opererer under den antagelse, at terrænet er uigennemtrængeligt, hvilket betyder, at kortet illustrerer det værst tænkelige scenarie, hvor hverken kloakering eller nedsivning tages i betragtning.

Dette produkt kan anvendes selvstændigt eller i kombination med andre data, såsom Bluespot, for at undersøge kilden til vandet i specifikke bluespot-områder og forstå, hvordan regnvand strømmer gennem landskabet under ekstreme nedbørsforhold.
-
https://dataforsyningen.dk/data/2692 
Hentet 10/06/2024

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Sumpvindelsnegl (Vertigo moulinsiana) for perioden 2012-2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.title
Teknisk Anlæg (område med link til BBR), GeoDanmark

# data[].attributes.description
Teknisk konstruktioner og anlæg i mindre områder, hvor der f.eks. er solceller eller andre konstruktioner som IKKE falder under et andet mere præcist lag i GeoDanmark. Det er muligt at konstruktionen eller anlægget findes under terræn eller er udpeget af en kommune.
Tekniske anlæg har en reference til BBR.

For yderligere og detaljere information om tekniske anlæg (flade) henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
En mindre teknisk konstruktion, der f.eks. viser hvor der er et mobiltelefonskab. Efter udpegning fra GeoDanmarks parter kan der kortlægges punkter for konstruktioner under jorder. Datalaget kan kun anvendes, når der ikke findes en anden GeoDanmark datalag, der kan vise anlægget.
Tekniske anlæg har en reference til BBR.
For yderligere og detaljere information om tekniske anlæg (punkt) henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.title
Teknisk Areal (område med ang. af anvendelse), GeoDanmark

# data[].attributes.description
Områder (minimum 500 m2) med tekniske funktioner og/eller indretninger som er opdelt erfter anvendelse som:
Militært anlæg
Sportsanlæg
Vandværk
Vandrensningsanlæg
Affaldsanlæg
Genbrugsplads
Materielgård
Energiforsyningsanlæg
Vindmøllepark
Togstation/rangeranlæg
Lufthavn
For yderligere og detaljere information om tekniske areal (flade) henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Kortet viser det samlede areal af kulstofholdige jorder. Angivelse af organogene lavbundsjorder med hhv. 6-12 % kulstof og >12 % kulstof. Kortet er udarbejdet af DCA i 2019. 

Bemærk at gridkode 1 = 6-12 % tørv og gridkode 2 => 12 % tørv.

# data[].attributes.description
Terrænhældningsdata produceret ud fra Danmarks højdemodel. Datasættet viser terrænhældning fra 6 grader til 12 grader og terrænhældninger over 12 grader. Data opdateres ikke.

# data[].attributes.title
Terrænnært grundvand i dag, maksimumsdybde sommersituation

# data[].attributes.description
Datasætter viser dybden til terrænnært grundvand i referenceperioden (1990-2019) for en sommer- og vintersituation. Opløsningen af datasættet på 10 m grid er beregnet ved at modelberegninger i et 100 m grid er nedskaleret. Modelberegningerne tager ikke højde for lokale tiltag såsom grundvandssænkninger og dræning. I gennemsnit er den absolutte fejl opgjort til ≤ 1,2 m, dvs. afvigelsen for hver enkelt celle potentielt kan være større end 1,2 m.

Om sommeren øges dybden til det terrænnære grundvand og scenariet beskriver den maksimale dybde for referenceperioden 1990-2019.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset1?value=summer

# data[].attributes.title
Terrænnært grundvand i dag, minimumsdybde vintersituation

# data[].attributes.description
Datasætter viser dybden til terrænnært grundvand i referenceperioden (1990-2019) for en sommer- og vintersituation. Opløsningen af datasættet på 10 m grid er beregnet ved at modelberegninger i et 100 m grid er nedskaleret. Modelberegningerne tager ikke højde for lokale tiltag såsom grundvandssænkninger og dræning. I gennemsnit er den absolutte fejl opgjort til ≤ 1,2 m, dvs. afvigelsen for hver enkelt celle potentielt kan være større end 1,2 m. 

Om vinteren mindskes dybden til det terrænnære grundvand og scenariet beskriver den minimale dybde for referenceperioden 1990-2019.

Beskrivelse hentet d. 24-06-24 fra KAMP https://kamp.klimatilpasning.dk/grundvand/dataset1

# data[].attributes.description
Energistyrelsen er ressortmyndighed for den kollektive varmeforsyning, mens kommunerne er administrativ myndighed. Kommunerne skal efter varmeforsyningsloven registrere oplysninger vedr. den kollektive varmeforsyning i Plandata.dk. Herudover er kommunerne via planloven forpligtet til at registrere oplysninger om tilslutningspligt fastlagt i lokalplaner i Plandata.dk.

Se bekendtgørelse vedrørende kollektiv varmeforsyning: https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=145836

Temaet findes i status "vedtaget" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk

# data[].attributes.title
VP3 - Rodfæstede bundplanter (eks. ålegræs og vandaks). Økologisk tilstand eller potentiale. Kystvandeaner 2021-2027

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselement rodfæstede bundplanter (f.eks. ålegræs og vandaks) i kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Bunddyr (bentiske invertebrater). Økologisk tilstand eller potentiale. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselement bunddyr (bentiske invertebrater) i kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Fytoplankton (klorofyl).  Økologisk tilstand eller potentiale. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselement fytoplankton (klorofyl) i kystvande. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for det understøttende kvalitetselement iltforhold i kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser Kystvande med god, ikke-god eller ukendt tilstand. Den kemiske tilstand vurderes for stoffer optaget på EU's liste over prioriterede stoffer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nationalt specifikke stoffer. Økologisk tilstand eller potentiale.  Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser kystvande med god, ikke-god eller ukendt økologisk tilstand eller potentiale vurderet på baggrund af de miljøfarlige forurenende stoffer (MFS). Den økologiske tilstand vurderes for stoffer, for hvilke der er fastsat nationale miljøkvalitetskrav.

Se mere info om vandområdeplaner på Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Samlet økologisk tilstand eller potentiale. Kystvande

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede økologiske tilstand eller det samlede økologiske potentiale i kystvande. Tilstanden i et givent vandområde dækker over tilstanden for flere kvalitetselementer. Det kvalitetselement, der har den dårligste stand er udslagsgivende for den samlede tilstand (one out - all out).

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for det understøttende kvalitetselement vandets klarhed i kystvande.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Anden akvatisk flora (planter + fytobenthos). Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet anden akvatisk flora (planter + fytobenthos) i søer. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Bunddyr (bentiske invertebrater). Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet bunddyr (bentiske invertebrater) i søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Fisk. Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet fisk i søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Fosforindhold.  Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for det understøttende kvalitetselement fosforindhold i søer. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Iltmætning. Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for det understøttende kvalitetselement iltmætning i søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser søer med god, ikke-god eller ukendt tilstand. Den kemiske tilstand vurderes for stoffer optaget på EU's liste over prioriterede stoffer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Kvælstofindhold. Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for det understøttende kvalitetselement kvælstofindhold i søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nationalt specifikke stoffer. Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser søer med god, ikke-god eller ukendt økologisk tilstand vurderet på baggrund af de miljøfarlige forurenende stoffer (MFS). Den økologiske tilstand vurderes for stoffer, for hvilke der er fastsat nationale miljøkvalitetskrav. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Planteplankton (fytoplankton). Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet planteplankton (fytoplankton) i søer. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Planter (makrofyter). Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet planter (makrofyter) i søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Samlet økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den samlede økologiske tilstand eller det samlede økologiske potentiale i søer. Tilstanden i et givent vandområde dækker over tilstanden for flere kvalitetselementer. Det kvalitetselement, der har den dårligste tilstand er udslagsgivende for den samlede tilstand (one out - all out).

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Vandets klarhed. Økologisk tilstand eller potentiale. Søer

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet vandets klarhed i søer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Alger (fytobenthos). Økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet alger (fytobenthos) i vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Fisk. Økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet fisk i vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med god, ikke god eller ukendt tilstand. Den kemiske tilstand vurderes for stoffer optaget på EU's liste over prioriterede stoffer.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Nationalt specifikke stoffer. Økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb med god, ikke-god eller ukendt økologisk tilstand eller potentiale vurderet på baggrund af de miljøfarlige forurenende stoffer  (MFS). Den økologiske tilstand vurderes for stoffer, for hvilke der er fastsat nationale miljøkvalitetskrav.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Planter (makrofytter). Økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet planter (makrofyter) i vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Smådyr (bentiske invertebrater). Økologisk tilstand eller potentiale. Vandløb

# data[].attributes.description
Temaet viser den økologiske tilstand eller det økologiske potentiale for kvalitetselementet smådyr (bentiske invertebrater) i vandløb.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Togstation er et punktdatasæt, der angiver hvor der på jernbanerne findes stationer og stoppesteder.
For yderligere og detaljere information om togstation henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Kortet er baseret på udvalgte seismiske data op til 2001. Kortet viser de strukturelle forhold i dybde for 'Top Kalk'-fladen. Fra den centrale til den østlige del af den danske Nordsø. 'Top Kalk' betegner den flade, der udgør basis af de tertiære aflejringer (undtagen Danien). Kortet er beskrevet i GEUS Bulletin No. 13. 2007. Kilde: Geus. Hentet 12-12-2022

# data[].attributes.description
Markante og enkeltstående træer, der står med minimum 1 meter afstand. De enkeltstående træer skal stå udenfor parcelhus - og industrigrunde, jernbanearealer eller begravelsesområder.
For yderligere og detaljere information om enkeltstående træ henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
En gruppe af træer, bliver registret med et punkt.
Trægrupper er kortlagt udenfor parcelhus - og industrigrunde, jernbaneareal og landbrugsejendommes bebyggede arealer.
For yderligere og detaljere information om trægruppe henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Kommuneplanen kan efter § 11a, 25 indholde udpegning af op til to transformationsområder inden for konsekvensområder. Jf. nr. §11a, 24, som er arealer, der er belastet af støj fra eksisterende produktionsvirksomheder og er centralt beliggende i byen, og hvor der er særlige byudviklingsinteresser.

# data[].attributes.description
Laget viser område med reservationer til transportkorridorer i forbindelse med Fingerplanen 2019. 

Fra denne: 
§ 24. Den kommunale planlægning skal sikre:
1) At den langsigtede reservation af transportkorridorer til fremtidig overordnet trafikal
infrastruktur og tekniske anlæg fastholdes.
2) At transportkorridorernes landzonearealer friholdes for yderligere permanent bebyggelse og anlæg, bortset fra bebyggelse og anlæg, som er nødvendig for driften af landbrugsejendomme.
3) At udnyttelse af byzonearealer i transportkorridorerne ikke intensiveres eller sker i strid
med konkrete infrastrukturformål, jf. § 25, § 26 og § 29.
Erhvervsstyrelsen – Fingerplan 2019 15
4) Fremtidige trafikanlæg og tekniske anlæg i transportkorridoren skal placeres og udformes med hensyntagen til landskabs-, natur- og kulturværdier.

Hentet d. 15/7 fra  https://www.planinfo.dk/Media/637909747262925139/fingerplan_2019.pdf

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Tykskallet malermusling (Unio crassus) for perioden 2013-2015. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Bekendtgørelse 2021 for udviklingssområder i kystnærhedszonen. Et udpeget område vil i visse tilfælde først træde i kraft som udviklingsområde, hvis en eller flere betingelser er opfyldt, se bl.a. bekendtgørelse §§3 og 5. 
https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2021/1917 

Beskrivelse hentet fra Plandata.dk d. 27-08-2024.

# data[].attributes.description
Forureninger, som har været kortlagt på vidensniveau 1 eller 2, men som er udgået af kortlægning.

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Lokaliserede arealer, er de arealer, hvorpå regionen har oplysninger, som endnu ikke er vurderet i forhold til kortlægning jf. jordforureningsloven. Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Lokaliteter, hvor der er foretaget en oprensning så de ikke bliver kortlagt som forurenet (V2). Desuden findes der lokaliteter i denne kategori, hvor det har været vurderet om de skulle kortlægges som mulig forurenet (V1) men hvor lokaliteten frikendes på baggrund af de historiske oplysninger.

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Lokaliserede arealer, er de arealer, hvorpå regionen har oplysninger, som endnu ikke er vurderet i forhold til kortlægning jf. jordforureningsloven. Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Temaet viser tilstand for habitatnaturtypen urtebræmmer (6430) indenfor habitatområderne kortlagt i perioden 2016-2019. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Et areal betegnes som kortlagt på vidensniveau 1 (V1), hvis der er tilvejebragt en faktisk viden om aktiviteter på arealet eller aktiviteter på andre arealer, der kan have været kilde til jordforurening på det pågældende areal.

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Lokaliserede arealer, er de arealer, hvorpå regionen har oplysninger, som endnu ikke er vurderet i forhold til kortlægning jf. jordforureningsloven. Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Et areal betegnes som kortlagt på vidensniveau 2 (V2), hvis der er tilvejebragt et dokumentationsgrundlag, der gør, at det med høj grad af sikkerhed kan lægges til grund, at der på arealet er en jordforurening af en sådan art og koncentration, at forurening kan have skadelig virkning på mennesker og miljø.

DK-Jord indeholder data vedrørende jordforurening. Data er indsamlet i forbindelse med regionernes og de tidligere amters arbejde med kortlægning, undersøgelser mv. vedrørende jordforurening. 

DK-Jord indeholder oplysninger om hvilke arealer, der er kortlagt på vidensniveau 1 (V1) eller vidensniveau 2 (V2) jf. jordforureningsloven. DK-Jord indeholder desuden oplysninger om hvilke arealer, der er lokaliserede (LOK), udgået før kortlægning (UFK) eller efter kortlægning (UEK). Lokaliserede arealer, er de arealer, hvorpå regionen har oplysninger, som endnu ikke er vurderet i forhold til kortlægning jf. jordforureningsloven. Data er tilknyttet lokaliteter og en lokalitet kan indeholde flere matrikler/arealer. 

Der indberettes ikke data vedrørende lokaliserede arealer i København og Tårnby kommune. 

Der gøres opmærksom på, at øvrige supplerende data, som eksisterer på lokalitetsniveau ikke nødvendigvis er gældende for alle matrikler/arealer under den enkelte lokalitet. 

Derudover gøres der opmærksom på, at øvrige supplerende data kan variere i omfang og kvalitet. Der tages forbehold for eventuelle indtastningsfejl, og der gøres opmærksom på, at DK-Jord løbende bliver opdateret.

# data[].attributes.description
Kortet indeholder tilsagn meddelt til at etablere vådområder til fjernelse af kvælstof. Et kvælstofområde fungerer ved en vådgøring af jorden, hvorved kvælstof fra vandfasen bliver omsat til atmosfærisk kvælstof. Formålet er at forbedre kvaliteten af kystnære farvande.

# data[].attributes.description
Kortet indeholder tilsagn meddelt til at etablere vådområder til fjernelse af kvælstof. Et kvælstofområde fungerer ved en vådgøring af jorden, hvorved kvælstof fra vandfasen bliver omsat til atmosfærisk kvælstof. Formålet er at forbedre kvaliteten af kystnære farvande.

# data[].attributes.description
De mest værdifulde geologiske områder fremgår af kommuneplanerne sammen med en beskrivelse af, hvilke hensyn der skal tages til dem. Oplysningerne kan bl.a. bruges til at finde den bedst mulige placering af nye veje, boliger, råstofgrave og skovtilplantninger. Det kan fx være ønskeligt at beskytte overgange mellem forskellige geologiske landskabsformer, så man kan se deres indbyrdes sammenhæng, eller det kan være nødvendigt at sikre, at smeltvandsaflejringer ikke graves bort i deres helhed.

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 15 Kulturhistorisk og bevaringsværdier og værdifulde kulturmiljøer
”sikring af kulturhistoriske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af værdifulde kulturmiljøer og andre væsentlige kulturhistoriske bevaringsværdier”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk. Kilde: Geodatainfo

# data[].attributes.description
Planloven § 11a, 15 Kulturhistorisk og bevaringsværdier og værdifulde kulturmiljøer
”sikring af kulturhistoriske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af værdifulde kulturmiljøer og andre væsentlige kulturhistoriske bevaringsværdier”.

Se planloven:
https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=176182
Indberetning af lokalplaner til Plandata.dk er bestemt i bekendtgørelse:
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=162772

Temaet findes i status "vedtaget", "forslag" og "aflyst". Se endvidere:
https://planinfo.erhvervsstyrelsen.dk/plandatadk. Kilde: Geodatainfo

# data[].attributes.description
Data om vandforsyning findes i ”Jupiter” som er GEUS' landsdækkende database for grundvands-, drikkevands-, råstof-, miljø- og geotekniske data.
Databasen er den fællesoffentlige database på området og indgår i Danmarks Miljøportal. Databasen er offentligt tilgængelig
Databasen indeholder information om mere end 35.000 vandindvindingsanlæg (vandværker, markvandinsanlæg m.v. i 2018) med blandt andet:
• administrative oplysninger
• drikkevandskemiske prøver og analyser
• oppumpede vandmængder
• tilladelser til vandindvinding

Se endvidere dataansvarsaftale, hvor lovgrundlag også fremgår: http://www.miljoeportal.dk/myndighed/registrer_dataansvar/Sider/forside.aspx

# data[].attributes.description
Temaet viser gennemsnitlig vandindvinding (m3/år) fordelt på boringsniveau i perioden 2013-2018. Data anvendt til fordelingen er baseret på udtræk fra Jupiter-databasen. Der er anvendt indvinding på boringsniveau når dette er oplyst. Ellers er anvendt data om indvinding på anlægsniveau fra feltet "indtagsanvendelse" i Jupiter-databasen. Disse indvindingsdata er ligeligt fordelt på boringerne tilknyttet anlægget og angiver ikke den konkrete indvinding på indtagsniveau. Påvirkninger og arealanvendelse i Vandområdeplaner 2021-2027.

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra Vandkemi, Jordvand undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra Vandkemi, Marin undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra Vandkemi, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige kemiresultater fra Vandkemi, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, målested, parameter og resultat. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Temaet viser vandløb indenfor habitatområderne kortlagt i perioden i perioden 2014-2018. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Vandløbskanter afgrænser arealer, der naturligt hører sammen med vandløbsmidterne. Vandløbskanterne viser vandløbets sideafgrænsning. Sideafgrænsningen kan være på kronekanten eller hvor vandløbets vandspejl møder land.
For yderligere og detaljere information om vandløbskant henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Vandløbsmidter kan både være naturlige eller gravede samt åbne eller rørlagte render med vand. Vandløbsmidterne er opdelt i forhold til vandløbenes bredde (f.eks. 0-2.5, 2.5-12 eller mere end 12 m). Der er som udgangspunkt netværk i vandløbsmidterne og faldretning er angivet i forhold til den retning opmålingen er sket.

Netværket er skabt ved at knytte  "almindelige" vandløbsmidter sammen med fiktive linjer gennem søer eller hvor de er rørlagte. 
For yderligere og detaljere information om vandløbsmidte henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.title
Vandløbsoversvømmelser. 1000 års hændelse i 40 cm grid

# data[].attributes.description
Til den nationale vurdering af risikoen har Kystdirektoratet i samarbejde med SCALGO og COWI udviklet en model til bestemmelse af oversvømmelse fra vandløb ved bestemte hændelser, og der eksisterer nu et nationalt dækkende datasæt for oversvømmelse fra typologi 2 og 3 vandløb ved en 20 års, 100 års 1000 års hændelse. Oversvømmelserne er beregnet på baggrund af GEUS’ vandføringsstatistik fra 2013.
Beregningerne af vandstanden i vandløbet er foretaget under antagelse af ”steady-state”, der betyder, at alt vand, der strømmer ind i et punkt langs vandløbet også strømmer ud igen. Der opmagasineres altså ikke vand undervejs i vandløbet. På denne måde er modellen stationær og giver ikke et tidsafhængigt resultat. Modellen estimerer den maksimale vandspejlshøjde ved den angivne konstante afstrømning samt udbredelsen af dette vand i det omkringliggende terræn. Der tages ikke højde for broer, rørunderføringer o.l. i modellen. Kilde: Kyst.dk. Beskrivelse hentet 22-04-2024

# data[].attributes.title
Vandløbsoversvømmelser. 100 års hændelse i 40 cm grid

# data[].attributes.description
Til den nationale vurdering af risikoen har Kystdirektoratet i samarbejde med SCALGO og COWI udviklet en model til bestemmelse af oversvømmelse fra vandløb ved bestemte hændelser, og der eksisterer nu et nationalt dækkende datasæt for oversvømmelse fra typologi 2 og 3 vandløb ved en 20 års, 100 års 1000 års hændelse. Oversvømmelserne er beregnet på baggrund af GEUS’ vandføringsstatistik fra 2013.
Beregningerne af vandstanden i vandløbet er foretaget under antagelse af ”steady-state”, der betyder, at alt vand, der strømmer ind i et punkt langs vandløbet også strømmer ud igen. Der opmagasineres altså ikke vand undervejs i vandløbet. På denne måde er modellen stationær og giver ikke et tidsafhængigt resultat. Modellen estimerer den maksimale vandspejlshøjde ved den angivne konstante afstrømning samt udbredelsen af dette vand i det omkringliggende terræn. Der tages ikke højde for broer, rørunderføringer o.l. i modellen. Kilde: Kyst.dk. 
Beskrivelse hentet 22-04-2024

# data[].attributes.title
Vandløbsoversvømmelser. 20 års hændelse i 40 cm grid

# data[].attributes.description
Til den nationale vurdering af risikoen har Kystdirektoratet i samarbejde med SCALGO og COWI udviklet en model til bestemmelse af oversvømmelse fra vandløb ved bestemte hændelser, og der eksisterer nu et nationalt dækkende datasæt for oversvømmelse fra typologi 2 og 3 vandløb ved en 20 års, 100 års 1000 års hændelse. Oversvømmelserne er beregnet på baggrund af GEUS’ vandføringsstatistik fra 2013.
Beregningerne af vandstanden i vandløbet er foretaget under antagelse af ”steady-state”, der betyder, at alt vand, der strømmer ind i et punkt langs vandløbet også strømmer ud igen. Der opmagasineres altså ikke vand undervejs i vandløbet. På denne måde er modellen stationær og giver ikke et tidsafhængigt resultat. Modellen estimerer den maksimale vandspejlshøjde ved den angivne konstante afstrømning samt udbredelsen af dette vand i det omkringliggende terræn. Der tages ikke højde for broer, rørunderføringer o.l. i modellen. Kilde: Kyst.dk. Hentet 22-04-2024

# data[].attributes.title
VP3 - Vandopløselige opløsningsmidler. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for vandopløselige opløsningsmidler for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Vandopløselige opløsningsmidler. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster. 

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for vandopløselige opløsningsmidler for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet. 

Se mere info om vandområdeplaner på:
- Miljøministeriets hjemmeside:  https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Vandopløselige opløsningsmidler. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for vandopløselige opløsningsmidler for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Dette lag viser udstrækningen af hovedvandoplande fra Vandområdeplanerne 2015-2021 udgivet 27. juni 2016, der indeholder en række forskellige data der alle danner baggrund for den samlede plan. Data er statiske. Beskrivelse er formuleret af Danmarks Miljøportal. 16-12-2022.

# data[].attributes.description
Kystoplande kommer fra vandområdeplanerne 2015-2021 udgivet 27. juni 2016 der indeholder en række forskellige data der alle danner baggrund for den samlede plan. Data er statiske. 
Beskrivelse er formuleret af Danmarks Miljøportal. 19-12-2022.

# data[].attributes.description
Vandområdeplanerne 2015-2021 udgivet 27. juni 2016 indeholder en række forskellige data der alle danner baggrund for den samlede plan. Data er statiske. På dette lag er der fokus på restaurering af søer. Beskrivelse er formuleret af Danmarks Miljøportal. 16-12-2022.

# data[].attributes.description
Temaet viser fund af Vandranke (Luronium natans) for perioden 2014 - 2015. Data fra Naturdatabasen.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 03-06-2024.

# data[].attributes.description
Udviklingszone til vedvarende energi (Ev) 

Ev.1. Udviklingszoner udlægges i havplanen til vedvarende energi. Zonen er markeret med Ev. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ev.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til vedvarende energi (Ev) er at sikre, at der inden for området kan etableres anlæg og tilhørende installationer til vedvarende energi.

Ev.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om vedvarende energi inden for udviklingszoner markeret med Ev eller Ei. Der kan dog meddeles tilladelse m.v. til kabler fra anlæg til vedvarende energi uden for udviklingszoner markeret med Ev eller Ei. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, kan der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for vedvarende energi, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ev.4. Inden for udviklingszonen til vedvarende energi (Ev) kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

Ev.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til vedvarende energi.

Ev.6. Inden for udviklingszonen til vedvarende energi (Ev) kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Ev.7. Efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til vedvarende energi.

Ev.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren.

Beskrivelse hentet 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/406885.46/6216055.29/ev/Ev34?timeLineIdx=5

# data[].attributes.title
Vedvarende energi og energiøer, Danmarks Havplan

# data[].attributes.description
Udviklingszone til vedvarende energi og energiøer (Ei)

Ei.1. Udviklingszonen udlægges i havplanen til vedvarende energi og energiøer. Zonen er markeret med Ei. Udlægning af området i havplanen til udviklingszone medfører i sig selv ingen begrænsning i adgangen til fiskeri eller sejlads i området, men sådanne begrænsninger kan følge af anden lovgivning. Udlægningen medfører ingen begrænsning af gældende regler om natur- og miljøbeskyttelse.

Ei.2. Formålet med udlægning af udviklingszonen til vedvarende energi og energiøer (Ei) er at sikre, at der inden for området kan etableres anlæg og tilhørende installationer til vedvarende energi, tekniske konstruktioner til sammenkobling, behandling og distribution af vedvarende energi. Energiøer kan udformes som tekniske installationer, kunstige øer af sand eller lignende. 

Ei.3. Offentlige myndigheder må alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om vedvarende energi inden for udviklingszoner markeret med Ev eller Ei. Endvidere må offentlige myndigheder alene meddele tilladelse m.v. til eller vedtage planer om etablering af energiøer, herunder etablering af tekniske konstruktioner til sammenkobling, behandling og distribution m.v. af vedvarende energi inden for udviklingszoner til vedvarende energi og energiøer (Ei). Der kan dog meddeles tilladelse m.v. til kabler fra anlæg til vedvarende energi og fra energiøer uden for udviklingszoner markeret med Ev eller Ei. Er området tillige udlagt til andre formål eller konkrete projekter, kan der kun meddeles tilladelse m.v. eller vedtages planer for vedvarende energi og energiøer, efter samråd med ressortministeren for det formål eller projekt, som området også er udlagt til.

Ei.4. Inden for udviklingszonen til vedvarende energi og energiøer (Ei) kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for andre af de formål eller konkrete projekter, der er fastsat udviklingszoner for, såfremt området også er udlagt til zone for det pågældende formål eller projekt. 

Ei.5. Såfremt området tillige er udlagt som udviklingszone til et andet formål eller konkret projekt, kan der efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren i særlige tilfælde meddeles tilladelser eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg til dette formål eller projekt, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til vedvarende energi og energiøer.

Ei.6. Inden for udviklingszonen til vedvarende energi og energiøer (Ei) kan der kun meddeles tilladelse m.v. til eller vedtages planer for arealanvendelse og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, såfremt det er foreneligt med formålet med udlægningen af zonen. 

Ei. 7. Efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren kan der i særlige tilfælde meddeles tilladelser m.v. til eller vedtages planer for aktiviteter og anlæg, der ikke er fastsat udviklingszoner for, herunder arealanvendelse og anlæg, der ikke planlægges for med havplanen, selvom dette indebærer, at hele eller væsentlige dele af zonen ikke kan anvendes til vedvarende energi og energiøer.

Ev.2.8. Tilladelse m.v. til eller planer for andre formål kan kun meddeles eller vedtages efter samråd med klima-, energi- og forsyningsministeren.

Hentet d. 9/7/2024, fra https://havplan.dk/da/page/zone/s/25c6a419-ded8-4e70-be75-d9628b28fb39/348005.19/6274482.29/ei/Ei4?timeLineIdx=5

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Vegetation, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, art, dybdeområde og RPA %. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Vegetation, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, art, RPA %, Total RPA (m2), Total RPA (%), Total RPV (%) og Største dybdegrænse (cm). VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna. RPA står for 'relativ plantedækket areal'.

# data[].attributes.description
Indeholder samtlige arter fra Vegetation, Sø undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, transekt, målested, art og dækningsgrad. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder dækningsgrader fra Vegetation, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid og dækningsgrad pr transekt. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Indeholder information om samtlige kvadrater fra Vegetation, Vandløb undersøgelser i VanDa. Datasættet indeholder informationer om sted, tid, trasekt, kvadrat, art og dækningsgrad. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.

# data[].attributes.description
Kortlægning af veje i større, samlede byområder. 
I større, samlede byområder skal støjkortlægningen omfatte al vejstøj af betydning i kommunens område – også vejstøj, der hidrører fra statsveje i kommunen og eventuelt også bidrag fra stats- og kommuneveje beliggende i nabokommuner.

Kortlægning af statsveje. Vejdirektoratet gennemfører tilsvarende en kortlægning af alle større statsveje, der opfylder kriterierne >3 mio. køretøjer/år (> 8.000 ÅDT). Kortlægningen omfatter statsveje såvel indenfor som udenfor større, samlede byområder. Større statsveje i større, samlede byområder vil således blive kortlagt af både kommuner og af Vejdirektoratet.

# data[].attributes.description
Kortlægning af veje i større, samlede byområder. 
I større, samlede byområder skal støjkortlægningen omfatte al vejstøj af betydning i kommunens område – også vejstøj, der hidrører fra statsveje i kommunen og eventuelt også bidrag fra stats- og kommuneveje beliggende i nabokommuner.

Kortlægning af statsveje. Vejdirektoratet gennemfører tilsvarende en kortlægning af alle større statsveje, der opfylder kriterierne >3 mio. køretøjer/år (> 8.000 ÅDT). Kortlægningen omfatter statsveje såvel indenfor som udenfor større, samlede byområder. Større statsveje i større, samlede byområder vil således blive kortlagt af både kommuner og af Vejdirektoratet.

# data[].attributes.description
Kortlægning af veje i større, samlede byområder. 
I større, samlede byområder skal støjkortlægningen omfatte al vejstøj af betydning i kommunens område – også vejstøj, der hidrører fra statsveje i kommunen og eventuelt også bidrag fra stats- og kommuneveje beliggende i nabokommuner.

Kortlægning af statsveje. Vejdirektoratet gennemfører tilsvarende en kortlægning af alle større statsveje, der opfylder kriterierne >3 mio. køretøjer/år (> 8.000 ÅDT). Kortlægningen omfatter statsveje såvel indenfor som udenfor større, samlede byområder. Større statsveje i større, samlede byområder vil således blive kortlagt af både kommuner og af Vejdirektoratet.

# data[].attributes.description
Kortlægning af veje i større, samlede byområder.
I større, samlede byområder skal støjkortlægningen omfatte al vejstøj af betydning i kommunens område – også vejstøj, der hidrører fra statsveje i kommunen og eventuelt også bidrag fra stats- og kommuneveje beliggende i nabokommuner.

Kortlægning af statsveje. Vejdirektoratet gennemfører tilsvarende en kortlægning af alle større statsveje, der opfylder kriterierne >3 mio. køretøjer/år (> 8.000 ÅDT). Kortlægningen omfatter statsveje såvel indenfor som udenfor større, samlede byområder. Større statsveje i større, samlede byområder vil således blive kortlagt af både kommuner og af Vejdirektoratet.

# data[].attributes.description
Vejkant afgrænser de arealer, der anvendes til trafik på veje og stier, hvor der kan køre bil eller hvor der er  gående, cyklende eller ridende færdsel. Dette gøres ved at f.eks. belægningskanter, kantsten, grus eller lignende bliver registret som supplerende linjer til vej og stimidter.
Vejkanterne er delt op efter typer (f.eks. kørevej, indkørsel eller cykelsti langs vej)
For yderligere og detaljere information om vejkanter henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Vejmidter anvendes til at kortlægge både veje til biler, men også for gående, cyklende eller ridende færdsel. Linjerne i data er skønnede midte af veje og stier. Datasættet har en række attributer tilknyttet, som bl.a. fastlægger trafikart (f.eks. motorvej, al færdsel gangsti), vejkategori (f.eks. hovedrute, anden vej, mindre sti) og vejmyndighed (f.eks. Vejdirektoratet, kommune).
Veje og stier er knyttet sammen og videreføres under broer, gennem tunneller, under huse o.lign.
Datasættet knytter sig nært til datasættet ""Vejkant, GeoDanmark""
For yderligere og detaljere information om vejmidte henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Datasættet over havvindmølleparker i de europæiske farvande blev oprettet i 2014 af CETMAR for European Marine Observation and Data Network (EMODnet). Det er resultatet af en samling og harmonisering af datasæt fra flere kilder. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). 

Datasættet indeholder punkter og polygoner (flader), der repræsenterer havvindmølleparker i følgende lande: Belgien, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Letland, Litauen, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Spanien, Sverige og Storbritannien. 

Hvert punkt eller polygon har følgende attributter (hvor tilgængeligt): Navn, Antal turbiner, Status (Godkendt, Planlagt, Nedtaget, Under opførelse, Produktion, Teststed), Land, År, Effekt (MW), Afstand til kyst (meter) og Areal (kvadratkilometer).

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/8201070b-4b0b-4d54-8910-abcea5dce57f, d. 15/10-24

Vær opmærksom på, at  informationerne i attributterne er på engelsk, da datasættet er europæisk.

# data[].attributes.description
Datasættet over havvindmølleparker i de europæiske farvande blev oprettet i 2014 af CETMAR for European Marine Observation and Data Network (EMODnet). Det er resultatet af en samling og harmonisering af datasæt fra flere kilder. Datasættet opdateres årligt og kan ses og downloades på EMODnet-portalen (Human Activities, https://emodnet.ec.europa.eu/en/human-activities). 

Datasættet indeholder punkter og polygoner (flader), der repræsenterer havvindmølleparker i følgende lande: Belgien, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Letland, Litauen, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Spanien, Sverige og Storbritannien. 

Hvert punkt eller polygon har følgende attributter (hvor tilgængeligt): Navn, Antal turbiner, Status (Godkendt, Planlagt, Nedtaget, Under opførelse, Produktion, Teststed), Land, År, Effekt (MW), Afstand til kyst (meter) og Areal (kvadratkilometer).

Oversat fra: https://emodnet.ec.europa.eu/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/8201070b-4b0b-4d54-8910-abcea5dce57f, d. 15/10-24

Vær opmærksom på, at  informationerne i attributterne er på engelsk, da datasættet er europæisk.

# data[].attributes.description
Vindmøller står på terræn eller på havet og anvendes til produktion af elektricitet. Vindmøller har en reference til BBR.
10 eller flere vindmøller, der står samlet defineres som en vindmøllepark. Et omkransende areal registreres som Teknisk Areal med 'arealtype'=""Vindmøllepark"".
Alle vindmøller i vindmøllepark er registreret enkeltvis.
For yderligere og detaljere information om vindmøller henvises til specifikationen på GeoDanmarks hjemmeside.

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder 4 featuretypes:
Virksomheder i by, nat, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Virksomheder i by, dag, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Støjende virksomheder i byområder-. I henhold til forskrifterne i støjbekendtgørelsen skal der støjkortlægges for de (i)-mærkede virksomheder (IPPC-virksomheder), som giver anledning til støj i større, samlede byområder. Her ud over kan myndighederne vælge også at støjkortlægge andre, støjende virksomheder, som giver et væsentligt bidrag til støjbelastningen i byområderne. Det er dog alene relevant at kortlægge de virksomheder, der giver anledning til en støjbelastning, som er større end Lden = 55 dB eller Lnight = 50 dB i de pågældende byområder.
For Kommuner der er omfattet af direktiv 2002/49/EC

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder 4 featuretypes:
Virksomheder i by, nat, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Virksomheder i by, dag, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Støjende virksomheder i byområder-. I henhold til forskrifterne i støjbekendtgørelsen skal der støjkortlægges for de (i)-mærkede virksomheder (IPPC-virksomheder), som giver anledning til støj i større, samlede byområder. Her ud over kan myndighederne vælge også at støjkortlægge andre, støjende virksomheder, som giver et væsentligt bidrag til støjbelastningen i byområderne. Det er dog alene relevant at kortlægge de virksomheder, der giver anledning til en støjbelastning, som er større end Lden = 55 dB eller Lnight = 50 dB i de pågældende byområder.
For Kommuner der er omfattet af direktiv 2002/49/EC

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder 4 featuretypes:
Virksomheder i by, nat, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Virksomheder i by, dag, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Støjende virksomheder i byområder-. I henhold til forskrifterne i støjbekendtgørelsen skal der støjkortlægges for de (i)-mærkede virksomheder (IPPC-virksomheder), som giver anledning til støj i større, samlede byområder. Her ud over kan myndighederne vælge også at støjkortlægge andre, støjende virksomheder, som giver et væsentligt bidrag til støjbelastningen i byområderne. Det er dog alene relevant at kortlægge de virksomheder, der giver anledning til en støjbelastning, som er større end Lden = 55 dB eller Lnight = 50 dB i de pågældende byområder.
For Kommuner der er omfattet af direktiv 2002/49/EC

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder 4 featuretypes:
Virksomheder i by, nat, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Virksomheder i by, dag, 4 m
Virksomheder i by, nat, 1,5 m
Støjende virksomheder i byområder-. I henhold til forskrifterne i støjbekendtgørelsen skal der støjkortlægges for de (i)-mærkede virksomheder (IPPC-virksomheder), som giver anledning til støj i større, samlede byområder. Her ud over kan myndighederne vælge også at støjkortlægge andre, støjende virksomheder, som giver et væsentligt bidrag til støjbelastningen i byområderne. Det er dog alene relevant at kortlægge de virksomheder, der giver anledning til en støjbelastning, som er større end Lden = 55 dB eller Lnight = 50 dB i de pågældende byområder.
For Kommuner der er omfattet af direktiv 2002/49/EC

# data[].attributes.description
Temaet viser positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber indenfor Natura 2000-områderne. Positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber er opgjort for fartøjer med andre passive redskaber, så som ruser, tejner, liner og bundgarn i perioden 2013-2018. Det potentielle fiskeri er vist på kortet med VMS (Vessel Monitoring system) data. VMS data fremgår mindre hyppigt af kortet end AIS (Automatic Identification System) data, da disse kun sendes én gang i timen fra fartøjer over 12 meter. De viste punkter er for en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber indenfor Natura 2000-områderne. Positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber er opgjort for fartøjer med garn i perioden 2013-2018. Det potentielle fiskeri er vist på kortet med VMS (Vessel Monitoring system) data. VMS data fremgår mindre hyppigt af kortet end AIS (Automatic Identification System) data, da disse kun sendes én gang i timen fra fartøjer over 12 meter. De viste punkter er for en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Temaet viser positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber indenfor Natura 2000-områderne. Positionsdata for fiskerifartøjer med ikke bundslæbende redskaber er opgjort for fartøjer med pelagisk trawl inklusiv notfiskeri i perioden 2013-2018. Det potentielle fiskeri er vist på kortet med VMS (Vessel Monitoring system) data. VMS data fremgår mindre hyppigt af kortet end AIS (Automatic Identification System) data, da disse kun sendes én gang i timen fra fartøjer over 12 meter. De viste punkter er for en given hastighed af fartøjet, hvor det antages at fiskeriet kan foregå.
Beskrivelse hentet fra MiljøGIS d. 08-07-2024.

# data[].attributes.description
Fingerplanen fastlægger de overordnede rammer for den fysiske planlægning i hovedstadsområdet. De 34 hovedstadskommuner skal i deres kommune- og lokalplanlægning følge fingerplanens bestemmelser, principper og arealudpegninger.

Siden 1947 har Fingerplanen dannet den overordnede ramme for fysisk planlægning i hovedstadsområdet. Sigtet med Fingerplanen er bl.a.:

  1. at koncentrere boliger, handel, virksomheder, offentlige institutioner mv. omkring en veludbygget infrastruktur i fingerbyen.
  2. at forbeholde områderne mellem og uden for fingerbyen grønne kiler, mindre bysamfund, jordbrug mv.
Fingerplanen er udstedt som et landsplandirektiv, med afsæt i planlovens kapitel 2 c om planlægning i hovedstadsområdet. Efter strukturreformen i 2007, hvor staten overtog ansvaret for den regionale planlægning i hovedstadsområdet, er Fingerplanen blevet udmøntet under titlen Fingerplan - landsplandirektivet for hovedstadsområdets planlægning. Landsplandirektivet blev udstedt første gang i 2007 og revideret i 2013, 2017 og 2019. 

Beskrivelse hentet d. 28-08-2024 fra https://www.planinfo.dk/landsplanlaegning/fingerplanen

# data[].attributes.title
VP3 - Zink. Kemisk tilstand og trends. Regionale grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for zink for de regionale grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Zink. Kemisk tilstand og trends. Terrænnære grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for zink for de terrænnære grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.title
VP3 - Zink. Kemisk tilstand og trends. Dybe grundvandsforekomster

# data[].attributes.description
Temaet viser den kemiske tilstand for zink for de dybe grundvandsforekomster. Forekomster med væsentlig opadgående trends vises som sorte prikker på kortet, og forekomster med vending af væsentlig opadgående trends vises som blå prikker på kortet.

Se mere info om vandområdeplaner på:
-	Miljøministeriets hjemmeside: https://mim.dk/vores-opgaver/vandmiljoe/vandomraadeplanerne

# data[].attributes.description
Datasættet indeholder samtlige arter fra zooplankton, marin undersøgelser i VanDa herunder informationer om sted, tid, målested, art, antal/l, biovolumen, volumenspredning og kulstofbiomasse. VanDa er Danmarks Miljøportals system for inddatering af data for det rene overfladevand. VanDa indeholder data for sø, vandløb og det marine område, når det drejer sig om kemi, flora og fauna.